title: T-455/04. sz. ügy: D. Beyatli és A. Candan által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. november 18-án benyújtott kereset

text:
               5.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 57/25

         D. Beyatli és A. Candan által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. november 18-án benyújtott kereset
   (T-455/04. sz. ügy)
   (2005/C 57/43)
   Az eljárás nyelve: angol
   D. Beyatli, lakóhelye: Nicosia, Ciprus és A. Candan, lakóhelye: Isztambul, Törökország, képviseli: A. Demetriades, ügyvéd, 2004. november 18-án keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához az Európai Közösségek Bizottsága ellen.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy az Elsőfokú Bíróság:

               —

               semmisítse meg a Bizottság 2004. május 5-i határozatát, amelyben megállapítja, hogy a felperesek nem teljesítették a ciprusi állampolgároknak kiírt asszisztens tisztviselői EPSO/A/1/03 nyílt versenyvizsga írásbeli vizsgáját;

               —

               kötelezze a Bizottságot az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:
   A felperesek török anyanyelvű ciprusi állampolgárok. Mindketten a ciprusi állampolgároknak kiírt asszisztens tisztviselői EPSO/A/1/03 nyílt versenyvizsgára jelentkeztek. A versenyvizsga-kiírás a jelentkezőktől megkövetelte a görög nyelv alapos ismeretét. A felperesek nem kaptak elegendő pontot a görög nyelvű (e) teszten, következésképpen nem vehettek részt a szóbeli vizsgán.
   A felperesek ezt a határozatot arra hivatkozva vitatják, hogy a jelentkezőktől a görög nyelv alapos ismeretének megkövetelése hátrányos megkülönböztetésnek minősül, mivel a görög nem minden ciprusi állampolgárnak anyanyelve. A felperesek szerint ez a követelmény sérti az EK 12. cikkét, valamint a személyzeti szabályzat 1d és 27. cikkét. A felperesek ezen kívül azt is állítják, hogy a 401/2004 (1) rendelet 3. cikke a felvételt azokra korlátozza, akiknek fő nyelve a meglévő 11 hivatalos nyelv egyike, azonban ez nem áll arányban az Európai Unió céljaival és azon szándékával, hogy a török nyelvű ciprusi állampolgárokat is integrálja az Európai Unióba.

      (1)  A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló, 2004. február 23-i 401/2004/EK, EURATOM tanácsi rendelet (HL L 67., 2004.3.5., 1. o.)


title: T-171/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. november 29-i ítélete — Hopf kontra OHIM (Clampflex) ( „Közösségi védjegy — A Clampflex közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — A leíró jelleg hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke” )

text:
               26.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 26/42

         A Törvényszék 2012. november 29-i ítélete — Hopf kontra OHIM (Clampflex)
   (T-171/11. sz. ügy) (1)

   (Közösségi védjegy - A Clampflex közösségi szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - A leíró jelleg hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Indokolási kötelezettség - A 207/2009 rendelet 75. cikke)
   2013/C 26/81
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Hans-Jürgen Hopf (Zirndorf, Németország) (képviselő: V. Mensing ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: K. Klüpfel meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Clampflex szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása tárgyában 2011. január 19-én hozott határozata (R 1524/2010-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2011. január 19-én hozott határozatát (R 1514/2010-4. sz. ügy) a „fecskendők” elnevezésű árukra vonatkozó részében.

               2.

               A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

               3.

               Hans-Jürgen Hopf maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az OHIM részéről felmerült költségek felét. Az OHIM maga viseli saját költségeinek másik felét.

      (1)  HL C 145., 2011.5.14.


title: C-263/05. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2007. december 18-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – Környezet – 75/442/EGK és 91/156/EGK irányelv – A hulladék fogalma – Ártalmatlanítási vagy hasznosítási műveletekre szánt anyagok vagy tárgyak – Ismételt felhasználásra alkalmas termelési maradékanyagok)

text:
               23.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/8

         A Bíróság (harmadik tanács) 2007. december 18-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság
   (C-263/05. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - Környezet - 75/442/EGK és 91/156/EGK irányelv - A „hulladék’ fogalma - Ártalmatlanítási vagy hasznosítási műveletekre szánt anyagok vagy tárgyak - Ismételt felhasználásra alkalmas termelési maradékanyagok)
   (2008/C 51/13)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Konstantinidis és L. Cimaglia, meghatalmazottak)

      Alperes: Olasz Köztársaság (képviselők: I. M. Braguglia, meghatalmazott és G. Fiengo ügyvéd)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – Az 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 78., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 3. o.) módosított, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (HL L 194., 39. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 1. cikke a) pontjának megsértése – Nemzeti törvény, amely kizár az irányelv hatálya alól bizonyos, ártalmatlanításra vagy újrafeldolgozásra szánt anyagokat és tárgyakat, valamint olyan termelésből származó hulladékokat, amelyeket a birtokos ártalmatlanít vagy ártalmatlanítani szándékozik.
   Rendelkező rész

               1)

               Az Olasz Köztársaság azáltal, hogy elfogadta és hatályban tartotta a hátrányos helyzetben lévő térségekben az adórendszerrel, a privatizációval és a gyógyszerészeti kiadások kezelésével, valamint a gazdaság támogatásával kapcsolatos halaszthatatlan intézkedésekről szóló, 2002. július 8-i 138. sz. törvényrendelet, jelenleg, módosítást követően a 2002. augusztus 8-i 178. sz. törvény 14. cikkét, amely kizárja a hulladékokról szóló 91/156/EGK irányelv, a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK irányelv, valamint a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 1997. február 5-i 22. sz. törvényerejű rendelet tárgyi hatálya alól egyrészt az említett rendelet B. és C: mellékletében kifejezetten nem említett ártalmatlanítási vagy hasznosítási műveletekre szánt anyagokat, tárgyakat vagy javakat, másrészt a termelési maradékanyagként keletkező olyan anyagokat vagy tárgyakat, amelyektől birtokosuk megválni szándékozik vagy megválni köteles, ha azok egy termelési vagy fogyasztási cikluson belül ismételten felhasználhatók vagy ismételt felhasználásra kerülnek, előzetes kezelés és a környezet károsítása nélkül, illetve előzetes kezelést követően, amennyiben nem az ugyanezen rendelet C. mellékletében felsorolt hasznosítási műveletek valamelyikéről van szó, nem teljesítette az 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvvel, valamint az 1996. május 24-i 96/350/EK bizottsági határozattal módosított, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontjából eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 217., 2005.9.3.


title: T-711/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. szeptember 14-i végzése – Othman kontra Tanács

text:
               7.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 410/36

         A Törvényszék 2016. szeptember 14-i végzése – Othman kontra Tanács
   (T-711/15. sz. ügy) (1)

   (2016/C 410/64)
   Az eljárás nyelve: francia
   A hetedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 59., 2016.2.15.


title: C-438/05. sz. ügy: A Court of Appeal (Civil Division) (England and Wales)  2005. november 23-i  határozatával 1) az International Transport Workers' Federation és 2) a Finnish Seamen's Union kontra 1) a Viking Line ABP és 2) az OU Viking Line Eesti ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem

text:
               11.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 60/16

         A Court of Appeal (Civil Division) (England and Wales) 2005. november 23-i határozatával 1) az International Transport Workers' Federation és 2) a Finnish Seamen's Union kontra 1) a Viking Line ABP és 2) az OU Viking Line Eesti ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
   (C-438/05. sz. ügy)
   (2006/C 60/34)
   Az eljárás nyelve: angol
   A Court of Appeal (Civil Division) (England and Wales) 2005. november 23-i határozatával, amely 2005. december 6-án érkezett a Bíróság Hivatalához, 1) az International Transport Workers' Federation és 2) a Finnish Seamen's Union kontra 1) a Viking Line ABP és 2) az OU Viking Line Eesti ügyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához.
   A Court of Appeal (Civil Division) (England and Wales) a következő kérdésekről kéri a Bíróság döntését:
   Az alapvető szabadságokra vonatkozó rendelkezések hatálya

               1)

               Valamely szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség egy magánvállalkozással szembeni kollektív fellépése, amelynek az a célja, hogy a vállalkozást a szakszervezettel kollektív szerződés megkötésére kényszerítse egy meghatározott tagállamban, amely szerződés értelmetlenné tenné a hajó más tagállamba történő átlajstromozását, az EK-Szerződés 43. cikke, illetve a 4055/86 rendelet (1) hatályán kívül esik-e, tekintettel az EK szociális politikájára – ezen belül az EK-Szerződés XI. címére és különösen figyelemmel a Bíróság C-67/96. sz. Albany-ügyben hozott ítéletének (EBHT 1999, I- 5751. o.) 52–64. pontjaiban elfogadott érvelésére?

         Horizontális közvetlen hatály

               2)

               Van-e az EK-Szerződés 43. cikkének, illetve a 4055/86 rendeletnek horizontális közvetlen hatálya, amely olyan jogokat biztosít egy magánvállalkozásnak, amelyekre az egy másik magánféllel, különösen szakszervezettel vagy szakszervezeti szövetséggel szemben a szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség kollektív fellépése vonatkozásában hivatkozhat?

         Korlátozás fennállása az alapvető szabadságok tekintetében

               3)

               Valamely szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség egy magánvállalkozással szembeni kollektív fellépése, amelynek az a célja, hogy a vállalkozást a szakszervezettel kollektív szerződés megkötésére kényszerítse egy meghatározott tagállamban, amely azzal a hatással jár, hogy értelmetlenné válik a hivatkozott vállalkozás számára valamely hajónak másik tagállamba történő átlajstromozása, korlátozásnak minősül-e az EK-Szerződés 43. cikke, illetve a 4055/86 rendelet értelmében?

               4)

               Valamely szakszervezeti szövetség politikája, amely előírja, hogy a hajót a tényleges tulajdon és az irányítás helye szerinti ország lobogója alatt kellene lajstromozni annak érdekében, hogy a tényleges tulajdon szerinti országban a szakszervezetek ezen hajók tekintetében kollektív szerződéseket köthessenek, az EK-Szerződés 43. cikke, illetve a 4055/86 rendelet értelmében vett közvetlen hátrányos megkülönböztetést megvalósító, közvetett hátrányos megkülönböztetést megvalósító vagy hátrányos megkülönböztetéssel nem járó korlátozásnak minősül-e?

               5)

               Annak megállapítása érdekében, hogy valamely szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség kollektív fellépése közvetlen hátrányos megkülönböztetést megvalósító, közvetett hátrányos megkülönböztetést megvalósító vagy hátrányos megkülönböztetéssel nem járó korlátozásnak minősül-e az EK-Szerződés 43. cikke, illetve a 4055/86 rendelet értelmében, releváns-e a fellépő szakszervezet szubjektív szándéka, vagy a nemzeti bíróságnak kizárólag a fellépés objektív hatásai alapján kell eldöntenie a kérdést?

         Letelepedés/Szolgáltatásnyújtás

               6)

               Amennyiben az A tagállamban székhellyel rendelkező anyavállalat úgy kíván letelepedési szabadságával élni, hogy egy hajót átlajstromoz B tagállamba oly módon, hogy azt a B tagállamban székhellyel rendelkező, az anyavállalat irányítása és ellenőrzése alatt álló már meglévő egyszemélyes leányvállalata működtesse:

                           a)

                           valamely szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség kilátásba helyezett vagy tényleges kollektív fellépése, amely a fenti tervet értelmetlenné tenné, korlátozást jelent-e az anyavállalatnak a 43. cikk alapján fennálló letelepedési szabadsága tekintetében, és

                           b)

                           a hajó átlajstromozását követően a leányvállalat hivatkozhat-e a 4055/86 rendeletre a B tagállamból A tagállamba irányuló szolgáltatásnyújtása tekintetében?

         Igazolás
   Közvetlen hátrányos megkülönböztetés

               7)

               Ha valamely szakszervezet vagy szakszervezeti szövetség kollektív fellépése az EK-Szerződés 43. cikke vagy a 4055/86 rendelet értelmében közvetlen hátrányos megkülönböztetést megvalósító korlátozásnak minősül, az elvileg igazolható-e az EK-Szerződés 46. cikke szerinti közrendi kivétellel

                           a)

                           azon az alapon, hogy a kollektív fellépés (beleértve a sztrájkot is) a közösségi jog által védett alapvető jog; illetve

                           b)

                           a munkavállalók védelme alapján?

         Az ITF politika: objektív igazolás

               8)

               Valamely szakszervezeti szövetség politikájának alkalmazása, amely szerint a hajókat a tényleges tulajdon és irányítás helye szerinti ország lobogója alatt kellene lajstromozni annak érdekében, hogy a szakszervezetek a tulajdonosi jogok gyakorlójának székhelye szerinti országban jogosultak legyenek kollektív szerződés megkötésére a hajó tekintetében, igazságos egyensúlyt teremt-e a kollektív fellépés alapvető szociális joga és a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadsága között, és ez a politika objektíven igazolható, megfelelő, arányos-e és megfelel-e a kölcsönös elismerés elvének?

         Az FSU fellépései: objektív igazolás

               9)

               Amennyiben:

                           az A tagállamban székhellyel rendelkező anyavállalat A tagállam lobogója alatt lajstromozott hajó tulajdonosa és e hajóval A tagállam és B tagállam között kompszolgáltatás nyújt;

                           az anyavállalat B tagállamba kívánja átlajstromoztatni a hajót annak érdekében, hogy az A tagállamban irányadónál alacsonyabb szintű munkafeltételeket alkalmazhasson;

                           az A tagállamban székhellyel rendelkező anyavállalatnak B tagállamban egyszemélyes leányvállalata van, amely irányítása és ellenőrzése alatt áll;

                           szándéka szerint a leányvállalat fogja a B tagállamba való átlajstromozást követően a hajót működtetni, a B tagállamban szerződtetett legénységgel, amely az ITF B tagállamban működő tagszakszervezetével kötendő kollektív szerződés hatálya alatt állna;

                           a hajó tényleges tulajdonosa továbbra is az anyavállalat lenne és azt a leányvállalat személyzet nélkül bérelné;

                           a hajó továbbra is napi kompjáratként működne A tagállam és B tagállam között;

                           az A tagállamban működő szakszervezet kollektív fellépést kezdeményez annak érdekében, hogy az anyavállalatot, illetve a leányvállalatot olyan kollektív szerződés megkötésére kényszerítse, amely alapján az A tagállamban működő szakszervezet által elfogadható feltételek vonatkoznak a hajó legénységére az átlajstromozást követően is, és amely így értelmetlenné teszi az anyavállalat számára a hajó B tagállamba történő átlajstromozását,

                           a fenti kollektív fellépés igazságos egyensúlyt teremt-e a kollektív fellépés alapvető szociális joga és a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadsága között, és ez a fellépés objektíven igazolható, megfelelő, arányos-e és megfelel-e a kölcsönös elismerés elvének?

               10)

               Jelentőséggel bírna-e a 9. kérdésre adandó válasz szempontjából, ha az anyavállalat bíróság előtt a saját és a vállalatcsoporthoz tartozó összes társaság nevében kötelezettséget vállalna arra, hogy az átlajstromozás miatt nem szünteti meg egyetlen munkavállaló munkaviszonyát sem (amely kötelezettségvállalás nem vonatkozott a rövid távú munkaszerződések meghosszabbítására, valamint nem tiltotta bármely munkavállaló azonos feltételek melletti áthelyezését)?

      (1)  A tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló, 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendelet (HL L 378, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 174. o.)


title: C-465/07. sz. ügy: A Nederlandse Raad van Staate (Hollandia) által 2007. október 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. és N. Elgafaji kontra Staatssecretaris van Justitie

text:
               12.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 8/5

         A Nederlandse Raad van Staate (Hollandia) által 2007. október 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. és N. Elgafaji kontra Staatssecretaris van Justitie
   (C-465/07. sz. ügy)
   (2008/C 8/08)
   Az eljárás nyelve: holland
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Nederlandse Raad van Staate (Hollandia)
   Az alapeljárás felei

      Felperesek: M.és N. Elgafaji

      Alperes: Staatssecretaris van Justitie
   Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló 2004/83/EK irányelv (1) 15. cikkének c) pontját, hogy e rendelkezés kizárólag olyan helyzetben biztosít védelmet, amelyre az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény – az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának értelmezése szerinti – 3. cikke is alkalmazandó, vagy úgy, hogy az az egyezmény 3. cikkéhez képest kiegészítő vagy másfajta védelmet biztosít?

               2)

               Ha az irányelv 15. cikkének c) pontja az egyezmény 3. cikkéhez képest kiegészítő vagy másfajta védelmet biztosít: ebben az esetben mely kritériumok alapján ítélhető meg, hogy egy kiegészítő védelemi jogállásra való jogosultságára hivatkozó személy az irányelv 15. cikkének c) pontja értelmében – összefüggésben a 2. cikk e) pontjával – megkülönböztetés nélküli erőszak következtében súlyos és egyedi fenyegetettség elszenvedése tényleges veszélyének van-e kitéve?

      (1)  HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.


title: C-184/10. sz. ügy: A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2010. április 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Mathilde Grasser kontra Freistaat Bayern

text:
               3.7.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 179/19

         A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2010. április 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Mathilde Grasser kontra Freistaat Bayern
   (C-184/10. sz. ügy)
   2010/C 179/31
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Bayerischer Verwaltungsgerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Mathilde Grasser

      Alperes: Freistaat Bayern

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Akként értelmezendő-e a 91/439/EGK irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdése, valamint 8. cikkének (2) és (4) bekezdése, hogy a fogadó tagállam anélkül jogosult egy másik tagállamban kiállított vezetői engedély elismerésének megtagadására, amennyiben az e jogosítványban szereplő adatok alapján ezen irányelv 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése állapítható meg, hogy előzőleg a 91/439/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedést alkalmazott volna az engedély jogosultjával szemben?

      (1)  A vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29-i 91/439/EGK tanácsi irányelv (HL L 237., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 317. o.).


title: C-75/06. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2006. november 20-i végzése – az Európai Közösségek Bizottsága kontra Portugál Köztársaság

text:
               30.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 331/25

         A Bíróság elnökének 2006. november 20-i végzése – az Európai Közösségek Bizottsága kontra Portugál Köztársaság
   (C-75/06. sz. ügy) (1)

   (2006/C 331/48)

      Az eljárás nyelve: portugál

   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 86., 2006.4.8.


title: C-67/07. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2007. november 29-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2004/24/EK irányelv – Hagyományos növényi gyógyszerek – Közösségi kódex – Az előírt határidőn belüli átültetés elmulasztása)

text:
               26.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 22/15

         A Bíróság (ötödik tanács) 2007. november 29-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság
   (C-67/07. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 2004/24/EK irányelv - Hagyományos növényi gyógyszerek - Közösségi kódex - Az előírt határidőn belüli átültetés elmulasztása)
   (2008/C 22/28)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselő: B. Stromsky meghatalmazott)

      Alperes: Francia Köztársaság (képviselők: G. de Bergues és R. Loosli-Surrans meghatalmazottak)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hagyományos növényi gyógyszerek tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 136., 85. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 313. o.) való megfeleléshez szükséges rendelkezések előírt határidőn belüli elfogadásának elmulasztása
   Rendelkező rész

               1)

               A Francia Köztársaság – mivel az előírt határidőn belül nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hagyományos növényi gyógyszerek tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek – nem teljesítette az ezen irányelv 2. cikkéből eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 95., 2007.4.28.


title: T-685/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. január 21-i ítélete – Copernicus-Trademarks kontra OHIM – Blue Coat Systems (BLUECO) („Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – A BLUECO közösségi szóvédjegy bejelentése – A BLUE COAT korábbi közösségi szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A korábbi védjegy megkülönböztető képessége – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               2.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 73/28

      A Törvényszék 2015. január 21-i ítélete – Copernicus-Trademarks kontra OHIM – Blue Coat Systems (BLUECO)
      (T-685/13. sz. ügy) (1)

      („Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A BLUECO közösségi szóvédjegy bejelentése - A BLUE COAT korábbi közösségi szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A korábbi védjegy megkülönböztető képessége - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2015/C 073/37)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Copernicus-Trademarks Ltd (Borehamwood, Egyesült Királyság) (képviselők: L. Pechan és S. Körber ügyvédek)

         Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: M. Fischer meghatalmazott)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Blue Coat Systems, Inc. (Sunnyvale, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: V. Dalichau ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az OHIM első fellebbezési tanácsának a Blue Coat Systems, Inc. és a Copernicus-Trademarks Ltd. közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2013. október 8-án hozott határozata (R 2028/2012-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Copernicus-Trademarks Ltd.–t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 52., 2014.02.22.


title: T-13/05. sz. ügy: A Castell del Remei, S.L. által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2005. január 7-én benyújtott kereset

text:
               19.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 69/24

         A Castell del Remei, S.L. által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2005. január 7-én benyújtott kereset
   (T-13/05. sz. ügy)
   (2005/C 69/43)
   A keresetlevél nyelve: spanyol
   A Castell del Remei, S.L., képviseli: Jorge Grau Mora és Alejandro Angulo ügyvédek, a Barcelona-i Ügyvédi Kamara tagjai, María Baylos Morales és Antonio Velázquez Ibáñez ügyvédek, a Madrid-i Ügyvédi Kamara tagjai, valamint Fernand de Visscher, Emmanuel Cornu, Eric de Gryse és Donatienne Moreau ügyvédek, a Brüsszel-i Ügyvédi Kamara tagjai, 2005. január 7-én keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy az Elsőfokú Bíróság:

               1.

               semmisítse meg az első fellebbezési tanácsnak az R 0691/2003-1. sz. ügyben 2004. október 27-én hozott határozatát,

               2.

               kötelezze az OHIM-ot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:

               A közösségi védjegy bejelentője:

               A felperes

               Az érintett közösségi védjegy:

               Az „ODA” szóvédjegy – 1.665.786 sz. védjegybejelentés, a 33. osztályba tartozó áruk (alkoholtartalmú italok, kivéve sörök) tekintetében

               A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja:

               Bodegas Roda S.A.

               A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés:

               A (703.468 lajstromszámú) „RODA” nemzetközi szóvédjegy, a „BODEGAS RODA” spanyol szóvédjegy a 33. osztályba tartozó borok és likőrök tekintetében, a spanyol (1.757.553 lajstromszámú) „RODA”, (2.006.615 lajstromszámú) „RODA II”, (2.006.616 lajstromszámú) „RODA I” szóvédjegyek, és a (137.050 lajstromszámú) „RODA” görög nemzeti védjegy a 33. osztályba tartozó borok és likőrök tekintetében, valamint a „BODEGAS RIOJA” cégnév, „borok előállításával és bortermesztéssel kapcsolatos üzleti tevékenységek” tekintetében.

               A felszólalási osztály határozata:

               A felszólalásnak helyt ad, a védjegybejelentési kérelem elutasítása.

               A fellebbezési tanács határozata:

               A fellebbezés elutasítása

               Jogalapok:

               A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazása.


title: T-272/06. sz. ügy: 2006. szeptember 29-én benyújtott kereset – Evropaïki Dynamiki kontra az Európai Közösségek Bírósága

text:
               2.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 294/57

         2006. szeptember 29-én benyújtott kereset – Evropaïki Dynamiki kontra az Európai Közösségek Bírósága
   (T-272/06. sz. ügy)
   (2006/C 294/116)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselők: N. Korogiannakis és N. Keramidas ügyvédek)

      Alperes: az Európai Közösségek Bírósága
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bíróság azon határozatát, amelyben az a felperes ajánlatát sikertelennek értékeli, és a szerződést a nyertes ajánlattevőnek ítéli oda;

               —

               kötelezze a Bíróságot a felperesnek az e keresethez kapcsolódó jogi és egyéb költségei és kiadásai viselésére, még abban az esetben is, ha a jelen keresetet az Elsőfokú Bíróság elutasítja.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Keresetével a felperes a Bíróság 2006. július 20-i, a számítógépes alkalmazások karbantartása, fejlesztése és fenntartása tárgyában kiírt AM CJ 13/04 nyílt ajánlattételi felhívásra (HL 2005/S 127-125162 és 2005/S 171-169521) a felperes által benyújtott ajánlatot elutasító, és a szerződést más ajánlattevőnek odaítélő határozatának megsemmisítését kéri.
   A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozatot az 1605/2002/EK (HL L 248., 02.09.16., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.) költségvetési rendelet, valamint annak végrehajtási szabályai, és a 2004/18/EK irányelv megsértésével hozták, a kiválasztási kritériumok állítólagos téves értelmezése, valamint az átláthatóság és az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének megsértésével.
   Ezenfelül a felperes azzal érvel, hogy az ajánlatkérő határozata nyilvánvaló mérlegelési hibákat tartalmaz az ajánlat értékelése tekintetében, így túllépve azt a mérlegelési jogkört, amellyel az európai intézmények a közbeszerzési eljárások keretében rendelkeznek.


title: T-788/14. sz. ügy: 2014. november 28-án benyújtott kereset – MPF Holdings kontra Bizottság

text:
               23.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 65/38

         2014. november 28-án benyújtott kereset – MPF Holdings kontra Bizottság
   (T-788/14. sz. ügy)
   (2015/C 065/52)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: MPF Holdings Ltd (St Helier, Jersey) (képviselők: D. Piccinin és E. Whiteford barristers, valamint E. Gibson-Bolton solicitor)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a megtámadott határozatot, és

               —

               a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresetével a felperes az SA.35980 (2014/N-2) – Egyesült Királyság, Villamosenergia-piaci Reform – Kapacitáspiac ügyben 2014. július 23-án hozott C(2014) 5083 végleges bizottsági határozat megsemmisítését kéri.
   Keresetének alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amelynek keretében azt állítja, hogy a Bizottság jogellenesen megfosztotta az MPF-et a hivatalos vizsgálati eljárásban való részvételhez való jogától azáltal, hogy elmulasztotta megindítani az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése és az Eljárási Rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálatot, annak ellenére, hogy a kapacitáspiac kétségeket vet fel a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. A felperes a következőkre hivatkozik:

               —

               a hosszú távú szerződések hátrányosan megkülönböztető hozzáférhetősége nem igazolható a szükséges mennyiségű termelési kapacitás beszerzésének jogszerű célkitűzésére hivatkozással;

               —

               a Bizottság elmulasztotta megfelelően megvizsgálni, hogy a hosszú távú szerződések hátrányosan megkülönböztető hozzáférhetőségének milyen valószínű hatásai vannak a kapacitáspiac hatékonyságára és a meglévő erőművek tulajdonosaira;

               —

               a Bizottság elmulasztotta megfelelően megvizsgálni a hosszú távú szerződések hátrányosan megkülönböztető hozzáférhetőségére vonatkozóan az Egyesült Királyság által előadott igazolást, vagyis azt, hogy a projektfinanszírozásra számító független termelők hosszú távú szerződéseket igényelnek;

               —

               a Bizottság elmulasztotta megfelelően megvizsgálni az árakat meghatározók és az árakat átvevők közötti, hátrányosan megkülönböztető különbségtétel valószínű hatásait.


title: Az Elsőfokú Bíróság ítélete (2004. december 7.) a T-240/02. sz. a Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra az Európai Közösség Bizottsága ügyben (Mezőgazdaság – Piacok közös szervezése – Cukor – A belső piacon forgalomba hozott C cukrot terhelő összeg – Vámjog – Elengedés iránti kérelem – Az 1430/79/EGK rendelet 13. cikkében foglalt méltányossági szabály – Behozatali és kiviteli vámok fogalma – Az egyenlőség és a jogbiztonság elve – Méltányosság)

text:
               19.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/21

      AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

   (2004. december 7.)
   a T-240/02. sz. a Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra az Európai Közösség Bizottsága (1) ügyben
   (Mezőgazdaság - Piacok közös szervezése - Cukor - A belső piacon forgalomba hozott C cukrot terhelő összeg - Vámjog - Elengedés iránti kérelem - Az 1430/79/EGK rendelet 13. cikkében foglalt méltányossági szabály - Behozatali és kiviteli vámok fogalma - Az egyenlőség és a jogbiztonság elve - Méltányosság)
   (2005/C 45/47)
   Az eljárás nyelve: holland
   A T-240/02. sz., a Koninklijke Coöperatie Cosun UA, székhely: Breda (Hollandia), képviselik: M. Slotboom, N. Helder és J. Coumans, ügyvédek, kontra az Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: X. Lewis, segítője: F. Tuytschaever, ügyvéd, kézbesítési cím: Luxembourg) ügyben, a Bizottság 2002. május 2-i, REM 19/01. sz. határozatának megsemmisítése iránti kérelem tárgyában, amelyben elfogadhatatlannak nyilvánította a Holland Királyság által a felperes nevében behozatali vám elengedése iránt benyújtott kérelmet, az Elsőfokú Bíróság (ötödik tanács), tagjai: P. Lindh, elnök, R. García-Valdecasas és K. Jürimaäe bírák, hivatalvezető: M. J. Plingers, tisztségviselő, 2004. december 7-én meghozta ítéletét, amelynek rendelkező része a következő:

               1)

               Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja.

               2)

               Az Elsőfokú Bíróság kötelezi a felperest saját, valamint a Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

      (1)  HL C 247., 2002.10.12.


title: F-61/11. sz. ügy: 2011. május 27-én benyújtott kereset — ZZ kontra FRONTEX

text:
               30.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 226/32

         2011. május 27-én benyújtott kereset — ZZ kontra FRONTEX
   (F-61/11. sz. ügy)
   2011/C 226/63
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: ZZ (képviselő: S. A. Pappas ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX)

      A jogvita tárgya és leírása

   A felperes alkalmazására vonatkozó szerződés meghosszabbításáról szóló korábbi határozatot visszavonó határozat megsemmisítése, illetve a 2006. augusztustól 2009. decemberig terjedő időszak vonatkozó értékelő jelentések bizonyos részeinek megsemmisítése.

      Kereseti kérelmek

               —

               Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke semmisítse meg a FRONTEX ügyvezető igazgatójának a 2011. január 25-i e-mailben, a 2001. március 28-i határozatban és a 2011. május 4-i határozatban megerősített 2011. január 24-i határozatát;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009-es értékelést annyiban, amennyiben tartalmazza az ellenjegyző 2009. október 30-i eltérő megjegyzését;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az éves értékelő jelentés 2010. június 21-én aláírt A. részét annyiban, amennyiben tartalmazza az ellenjegyző 2010. június 20-i eltérő megjegyzését;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a FRONTEX-et a költségek viselésére.


title: T-520/10. sz. ügy: A Törvényszék 2013. április 19-i végzése — Comunidad Autónoma de Galicia kontra Bizottság

text:
               8.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 164/25

         A Törvényszék 2013. április 19-i végzése — Comunidad Autónoma de Galicia kontra Bizottság
   (T-520/10. sz. ügy) (1)

   2013/C 164/42
   Az eljárás nyelve: spanyol
   A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 13., 2011.1.15.


title: T-20/08 és T-21/08. sz. egyesített ügyek: Az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 23-i ítélete — Evets kontra OHIM (DANELECTRO és QWIK TUNE) (Közösségi védjegy — A DANELECTRO közösségi szóvédjegy és a QWIK TUNE közösségi ábrás védjegy — A védjegy-megújítási kérelem benyújtására rendelkezésre álló határidő elmulasztása — In integrum restitutio iránti kérelem — Reformatio in peius — Védelemhez való jog — Meghallgatáshoz való jog — A 40/94/EK rendelet 61. cikkének (2) bekezdése, 73. cikkének 2. mondata és 78. cikke [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése, 75. cikkének második mondata és 81. cikke)

text:
               7.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 267/62

         Az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 23-i ítélete — Evets kontra OHIM (DANELECTRO és QWIK TUNE)
   (T-20/08 és T-21/08. sz. egyesített ügyek) (1)

   (Közösségi védjegy - A DANELECTRO közösségi szóvédjegy és a QWIK TUNE közösségi ábrás védjegy - A védjegy-megújítási kérelem benyújtására rendelkezésre álló határidő elmulasztása - In integrum restitutio iránti kérelem - Reformatio in peius - Védelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A 40/94/EK rendelet 61. cikkének (2) bekezdése, 73. cikkének 2. mondata és 78. cikke [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése, 75. cikkének második mondata és 81. cikke)
   2009/C 267/110
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Evets Corp. (Irvine, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: S. Ryan solicitor)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2007. november 5-i, a felperes által benyújtott igazolási kérelem tárgyában hozott két határozata (R 603/2007-4. és R 604/2007-4. sz. ügy) ellen benyújtott keresetek

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               Az Elsőfokú Bíróság a kereseteket elutasítja.

               2.

               Az Elsőfokú Bíróság az Evets Corp.-ot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 64., 2008.3.8.


title: T-25/07. sz. ügy: 2007. január 30-án benyújtott kereset – Iride és Iride Energia kontra Bizottság

text:
               24.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 69/24

         2007. január 30-án benyújtott kereset – Iride és Iride Energia kontra Bizottság
   (T-25/07. sz. ügy)
   (2007/C 69/53)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperesek: Iride SpA és Iride Energia SpA (Torino, Olaszország) (képviselők: L. G. Radicati di Brozolo, M. Merola, C. Bazoli, ügyvédek)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg a határozat semmisségét, abban a részében, amelyben állami támogatásnak minősíti az intézkedéseket, valamint abban a részében, amelyben felfüggeszti a támogatások kifizetését mindaddig, amíg Olaszország nem bizonyítja, hogy az AEM Torino visszafizette a korábban önkormányzati tulajdonú vállalkozások adómentességéről szóló 2002. június 5-i 2003/193/EK határozattal jogellenesnek és összeegyeztethetetlennek minősített támogatást;

               —

               kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Az Iride SpA és az Iride Energia SpA (a felperesek) által benyújtott kereset tárgya az a 2006. november 8-i határozat (1), amelyben a Bizottság lezárta azt EK 88. cikk (2) bekezdés értelmében indított eljárást, amely az elektromos energia ágazatban azon vissza nem térítendő költségtérítésnek a közösségi joggal való összeegyeztethetősége vizsgálatára irányult, amelyet Olaszország szándékozott nyújtani az EAM Torinónak.
   A felperesek azt kérik, hogy az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága állapítsa meg a határozat semmisségét abban a részében, amelyben állami támogatásnak minősíti az energiaágazat liberalizációjának folyamata során felmerült költségek AEM Torino számára történt megtérítését, valamint abban a részében, amelyben felfüggeszti a támogatás kifizetését, ameddig Olaszország be nem nyújtotta a Bizottság számára a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az AEM Torino korábban nem részesült a korábban önkormányzati tulajdonú vállalkozások adómentességéről szóló 2003/193/EK határozat (adómentességi határozat) által jogellenesnek és összeegyeztethetetlennek nyilvánított előző támogatásban, vagy be nem bizonyította, hogy az AEM Torino kamatokkal együtt visszafizette az említett támogatási rendszer keretében korábban elnyert támogatást.
   A kereset elsősorban az alábbi fő joglapokon alapul:

               a)

               A szóban forgó intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel nem állami forrásokból finanszírozzák, a kedvezményezettnek pedig nem jelent térítésmentes előnyt.

               b)

               A Deggendorf-ítélet (2) a tényállásra nem alkalmazható. A Bizottság elsősorban azt nem bizonyította, hogy fennállnak azok a körülmények (különösen az előző támogatásoknak az új támogatásokkal potenciálisan halmozott hatása), amelyeknek az ezen ítéletből következő elvek értelmében fenn kell állniuk ahhoz, hogy fel lehessen függeszteni a támogatás kifizetését. A Bizottság különösen azt nem fejtette ki, hogy miként járhatnak az adómentességi határozat tárgyát képező támogatásokkal halmozott hatással azok a támogatások, mint a stranded costs, melyek tisztán kiegyenlítő tárgyúak, mivel a szabályozott piac idejében felmerült költségek leírását teszik lehetővé, úgy, ahogyan a vállalkozások tették volna, ha a piac liberalizációja nem történt volna meg az előtt, hogy a szóban forgó költségek leírását már elvégezték volna.

      (1)  HL L 366., 2006.12.21., 62. o.

      (2)  C-355/95. sz. TwD kontra Bizottság ügy (EBHT 1997., I-2549. o.)


title: T-79/12. sz. ügy: 2012. február 15-én benyújtott kereset — Cisco Systems és Messagenet kontra Bizottság

text:
               14.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 109/31

         2012. február 15-én benyújtott kereset — Cisco Systems és Messagenet kontra Bizottság
   (T-79/12. sz. ügy)
   2012/C 109/62
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperesek: Cisco Systems (San José, Amerikai Egyesült Államok) és Messagenet (Milánó, Olaszország) (képviselők: L. Ortiz Blanco, J. Buendía Sierra, A. Lamadrid de Pablo és K. Jörgens, ügyvédek)

      Alperes: az Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a Microsoft Corporation és a Skype Sarl közötti bejelentett összefonódást nem ellenző, és azt a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító 2011. október 7-i C(2011) 7279 végleges bizottsági határozatot (HL C341., 2011.11.22., 2. o.) (COMP/M.6281 ügy), mivel megsértette a 139/2004/EK tanácsi rendelet (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet) (1) 2. és 6. cikkét, illetve másodlagosan EUMSZ 296. cikket;

               —

               kötelezze az alperest a saját, illetve a felpereseknek a jelen eljárással felmerült költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

               1.

               Az első, arra alapított jogalap, hogy:

                           —

                           az Európai Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát vétett annak megállapításával, hogy az összefonódás a fogyasztói egyesített hírközlési piacokon egyáltalán nem vet fel versenyellenes horizontális kételyeket. Ezzel kapcsolatban a felperesek kiemelik, hogy az összefonódás a határozatban vizsgált, lehető legszűkebb értelemben vett lehetséges piacon összes piaci részesedés több mint 80 %-ának megszerzéséhez vezet (a fogyasztóknak Windows-alapú személyi számítógépen nyújtott videóhívás-szolgáltatás). Mind a legnagyobb használói bázissal rendelkező jelentős hálózati hatások, mind a Windows Operating System és az ahhoz kapcsolódó felhasználások az összefonódó társaság általi teljes ellenőrzése e társaság erőfölényes helyzetét fogja erősíteni, és ki fogja iktatni az összes olyan kezdeményezést, amelyet a beolvadó jogi személy kínálhatna a versenyző termékekkel való interoperabilitás terén.

               2.

               A második, arra alapított jogalap, hogy:

                           —

                           az Európai Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát vétett annak megállapításával is, hogy az összefonódás kétség kívül nem járt semmiféle versenyellenes konglomerátumhatással az egyesített vállalkozói hírközlési piacokon. Ezzel kapcsolatosan a felperesek hangsúlyozzák, hogy tekintettel az egyesített fogyasztói hírközlési szolgáltatások növekedő népszerűségét, a vállalkozói fogyasztók az egyesített fogyasztói hírközlési szolgáltatások eszközeit alkalmazva kívánnak a fogyasztókkal kapcsolatba lépni. Azáltal, hogy az egyesülő társaság kiterjeszti az egyesített fogyasztói hírközlési ügyfeleinek már meglévő bázisát, megnövekedik mind azon képessége, mind az indítéka arra, hogy megtagadja a versenyző vállalkozói hírközlési termékekkel való interoperabilitást. A piac elzárási hatásokat az e társaság által a szomszédos piacokon — így az operációs rendszerek, illetve olyan szoftver termékek mint például az Office és az Outlook piacain — már fennálló piacvezető/erőfölényes pozíciója tovább fogja erősíteni. A megtámadott határozat különösen ellentmond az Európai Bizottság és az Európai Unió Bíróságának az informatikai piacokon a hálózati hatások jelentőségével, valamint azzal kapcsolatos határozathozatali, illetve ítélkezési gyakorlatával, hogy a tényleges fogyasztói választás megőrzése érdekében biztosítani kell az interoperabilitást, amikor hálózati hatások keletkeznek.

               3.

               A harmadik, arra alapított jogalap, hogy:

                           —

                           az Európai Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy megfelelő indokolást nyújtson az összefonódás első szakaszban való engedélyezésére nézve anélkül, hogy úgy ítélte volna, hogy szükséges lenne, hogy a felek kötelezettségvállalásokat tegyenek.

      (1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.


title: T-521/11. sz. ügy: 2011. október 3-án benyújtott kereset — Deutsche Bahn és társai kontra Bizottság

text:
               3.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 355/23

         2011. október 3-án benyújtott kereset — Deutsche Bahn és társai kontra Bizottság
   (T-521/11. sz. ügy)
   2011/C 355/43
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperesek: Deutsche Bahn AG (Berlin, Németország), Deutsche Umschlaggesellschaft Schiene-Straße (DUSS) mbH (Bodenheim, Németország), DB Netz AG (Frankfurt am Main, Németország), DB Schenker Rail GmbH (Mainz, Németország), DB Schenker Rail Deutschland AG (Mainz, Németország (képviselők: W. Deselaers, J. Brückner és O. Mross ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a Bizottság által 2011. július 14-én hozott, majd 2011. július 26-án közölt, helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatot;

               —

               semmisítsen meg minden olyan intézkedést, amelyet az e jogsértő határozat alapján lefolytatott helyszíni vizsgálat eredményeképpen hoztak;

               —

               különösen pedig kötelezze a Bizottságot arra, hogy szolgáltassa vissza a helyszíni vizsgálat során készült valamennyi iratmásolatot, aminek elmulasztása esetén a Törvényszék helyezze kilátásba a Bizottság jövőbeni határozatának megsemmisítését, és

               —

               a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A felperesek a 2011. július 14-i K(2011) 5230 bizottsági határozat (COMP/39.678 — DB I és COMP/39.731 — DB II ügyek) megsemmisítését kérik, amelyben a Bizottság az 1/2003 tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése alapján helyszíni vizsgálatot rendelt el a Deutsche Bahn AG-nál, valamint minden általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött jogi személynél arra hivatkozva, hogy a DB csoporthoz tartozó társaságok által kezelt infrastruktúra stratégiai felhasználásának modellje esetleg sérti a versenyt.
   Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

               1.

               Az első a magánlakás sérthetetlenségéhez fűződő alapvető jog megsértésére alapított jogalap, mivel nem került sor bírósági engedély előzetes beszerzésére.

               2.

               A második a hatékony bírósági jogorvoslathoz való alapvető jog megsértésére alapított jogalap, mivel sem ténybeli, sem jogi szempontból nem volt lehetőség a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozat előzetes bírósági felülvizsgálatára.

               3.

               A harmadik a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozat jogellenességére alapított jogalap, mivel a határozat olyan adatokon alapul, amelyekhez a Bizottság a felperesek védelemhez fűződő jogainak megsértésével jutott.
               Az adatokhoz a Bizottság a helyszíni vizsgálatot elrendelő 2011. március 14-i határozat végrehajtása során, széles körű kutatás („fishing expedition”) keretében jutott hozzá. A második helyszíni vizsgálatot elrendelő 2011. március 30-i határozat végrehajtása során megszerzett adatok szintén jogellenesek, mert az ezen vizsgálat alapjául szolgáló határozat szintén jogellenesen megszerzett információkon alapul, és a Bizottság ezen adatokhoz is egy helyszíni vizsgálatot elrendelő jogellenes határozat alapján jutott hozzá.

               4.

               A negyedik, a védelemhez fűződő jogok megsértésére alapított jogalap, mivel a helyszíni vizsgálat tárgyát túlzottan széles körűen és általánosan határozták meg.

               5.

               Az ötödik az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

         A Bizottságnak a helyszíni vizsgálat tárgyát tekintve nincs hatásköre, egyébként pedig a releváns információkat a hatáskörrel rendelkező Bundesnetzagentur (szövetségi hálózati ügynökség) révén, illetve egy egyszerű tájékoztatáskérés útján a felperesektől is be lehetett volna szerezni.


title: C-69/07. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2008. január 31-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2003/35/EK irányelv – Környezet – A nyilvánosság részvétele a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál – Az előírt határidőn belüli átültetés elmaradása)

text:
               29.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 79/7

         A Bíróság (nyolcadik tanács) 2008. január 31-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság
   (C-69/07. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 2003/35/EK irányelv - Környezet - A nyilvánosság részvétele a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál - Az előírt határidőn belüli átültetés elmaradása)
   (2008/C 79/12)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: D. Recchia és J.-B. Laignelot meghatalmazottak)

      Alperes: Olasz Köztársaság (képviselők: I. M. Braguglia meghatalmazott és S. Fiorentino ügyvéd
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – A környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 156., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 7. kötet, 466. o.) való megfeleléshez szükséges rendelkezéseknek az előírt határidőn belüli hatálybaléptetésének elmulasztása
   Rendelkező rész

               1)

               Az Olasz Köztársaság – mivel nem léptette hatályba azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek – nem teljesítette az ezen irányelv 6. cikkéből eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 82., 2007.4.14.


title: T-208/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. július 7-i végzése — Cree kontra OHIM (TRUEWHITE) ( Közösségi védjegy — A TRUEWHITE közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — Leíró védjegy )

text:
               19.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 340/18

         A Törvényszék 2011. július 7-i végzése — Cree kontra OHIM (TRUEWHITE)
   (T-208/10. sz. ügy) (1)

   (Közösségi védjegy - A TRUEWHITE közösségi szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró okok - A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - Leíró védjegy)
   2011/C 340/36
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Cree, Inc. (Durham, Észak-Karolina, Egyesült Államok) (képviselő: V. Schiller ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: kezdetben S. Schäffner, később G. Schneider meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM második fellebbezési tanácsának a TRUEWHITE megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozására vonatkozó, 2010. február 17-i határozatával (R 985/2009-2. sz. ügy) szemben benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1.

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2.

               A Törvényszék a Cree, Inc.-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 179., 2010.7.3.


title: C-204/13. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2013. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Finanzamt Saarlouis kontra Heinz Malburg

text:
               22.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 178/6

         A Bundesfinanzhof (Németország) által 2013. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Finanzamt Saarlouis kontra Heinz Malburg
   (C-204/13. sz. ügy)
   2013/C 178/11
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Bundesfinanzhof

      Az alapeljárás felei

      Alperes és felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Finanzamt Saarlouis

      Felperes és ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Heinz Malburg

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Úgy kell-e értelmezni a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (1) 4. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 17. cikke (2) bekezdésének a) pontját a semlegesség elvére figyelemmel, hogy egy adótanácsadó polgári jogi társaság olyan tagja, aki csak abból a célból szerzi meg a polgári jogi társaságtól az ügyfélkör egy részét, hogy azt ezt követően közvetlenül a meghatározó részesedésével újonnan alapított adótanácsadó polgári jogi társaságnak adja át ingyenesen gazdasági tevékenység céljából történő felhasználásra, jogosult lehet az ügyfélkör megszerzésével kapcsolatban előzetes felszámított adó levonására?

      (1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.).


title: T-82/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. július 7-i ítélete – Copernicus-Trademarks kontra EUIPO – Maquet (LUCEO) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — LUCEO európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Rosszhiszeműség a védjegybejelentés benyújtásakor — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               22.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 305/27

         A Törvényszék 2016. július 7-i ítélete – Copernicus-Trademarks kontra EUIPO – Maquet (LUCEO)
   (T-82/14. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - LUCEO európai uniós szóvédjegy - Feltétlen kizáró ok - Rosszhiszeműség a védjegybejelentés benyújtásakor - A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))
   (2016/C 305/37)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Copernicus-Trademarks Ltd (Borehamwood, Egyesült Királyság) (képviselő: F. Henkel ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Schifko meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Maquet GmbH (Rastatt, Németország) (képviselő: N. Hebeis ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Copernicus-Trademarks és a Maquet közötti törlési eljárással kapcsolatban 2013. november 25-én hozott határozatával (R 2292/2012-4. sz. ügy) szemben benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Copernicus-Trademarks Ltd maga viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Maquet GmbH részéről felmerült költségeket.

      (1)  HL C 112., 2014.4.14.


title: C-95/10. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2011. március 17-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo — Portugália előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Strong Segurança SA kontra Município de Sintra, Securitas-Serviços e Tecnologia de Segurança (Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — 2004/18/EK irányelv — A 47. cikk (2) bekezdése — Közvetlen hatály — Az irányelv II. B. mellékletében szereplő szolgáltatásokra való alkalmazandóság)

text:
               7.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 139/11

         A Bíróság (harmadik tanács) 2011. március 17-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo — Portugália előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Strong Segurança SA kontra Município de Sintra, Securitas-Serviços e Tecnologia de Segurança
   (C-95/10. sz. ügy) (1)

   (Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - 2004/18/EK irányelv - A 47. cikk (2) bekezdése - Közvetlen hatály - Az irányelv II. B. mellékletében szereplő szolgáltatásokra való alkalmazandóság)
   2011/C 139/17
   Az eljárás nyelve: portugál

      A kérdést előterjesztő bíróság

   a Supremo Tribunal Administrativo — Portugália

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Strong Segurança SA

      Alperes: Município de Sintra, Securitas-Serviços e Tecnologia de Segurança

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Supremo Tribunal Administrativo — Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004., L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.) 21., 23. cikkének, 35. cikke (4) bekezdésének, 47. cikke (2) bekezdésének és II B. mellékletének értelmezése — Az ajánlattevők gazdasági és pénzügyi kapacitása — Valamely gazdasági szereplő arra irányuló lehetősége, hogy más szervezetek kapacitására támaszkodjon — Késedelmesen átültetett irányelv közvetlen hatálya.

      Rendelkező rész

   Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 47. cikkének (2) bekezdése nem keletkeztet a tagállamok számára kötelezettséget arra nézve, hogy ezen irányelv 47. cikkének (2) bekezdését az irányelv II. B. mellékletébe tartozó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre is alkalmazzák. Mindazonáltal ezen irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat, illetve adott esetben az ajánlatkérőket abban, hogy jogszabályban, illetve az ajánlattételhez szükséges dokumentációban előírják annak alkalmazását.

      (1)  HL C 113., 2010.5.1.


title: C-434/11. sz. ügy: A Tribunal Alba — Secția comercială și de contencios administrativ (Románia) által 2011. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Corpul Național al Polițiștilor — a gyulafehérvári kerületi rendőrkapitányság rendőri állományába tartozó tagjai érdekében eljárva kontra Ministerul Administrației și Internelor (MAI), Inspectoratul General al Poliției Române (IGPR) és Inspectoratul de Poliție al Județului Alba (IPJ)

text:
               12.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 331/9

         A Tribunal Alba — Secția comercială și de contencios administrativ (Románia) által 2011. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Corpul Național al Polițiștilor — a gyulafehérvári kerületi rendőrkapitányság rendőri állományába tartozó tagjai érdekében eljárva kontra Ministerul Administrației și Internelor (MAI), Inspectoratul General al Poliției Române (IGPR) és Inspectoratul de Poliție al Județului Alba (IPJ)
   (C-434/11. sz. ügy)
   2011/C 331/14
   Az eljárás nyelve: román

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunal Alba

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Corpul Național al Polițiștilor– a gyulafehérvári kerületi rendőrkapitányság rendőri állományába tartozó tagjai érdekében eljárva

      Alperesek: Ministerul Administrației și Internelor (MAI), Inspectoratul General al Poliției Române (IGPR) és Inspectoratul de Poliție al Județului Alba (IPJ)

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdésében, 20. cikkében, valamint 21. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, hogy azokkal ellentétesek a román állam által a 118/2010. sz. és a 285/2010. sz. törvényekkel végrehajtott bércsökkentések?


title: C-247/12. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2012. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Meliha Veli Mustafa kontra „Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelnite” kam Natsionalnia osiguritelen institut

text:
               4.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 235/7

         A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2012. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Meliha Veli Mustafa kontra „Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelnite” kam Natsionalnia osiguritelen institut
   (C-247/12. sz. ügy)
   2012/C 235/14
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Varhoven administrativen sad

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Meliha Veli Mustafa

      Alperes:„Garantirani vzemania na rabotnitsite i sluzhitelnite” kam Natsionalnia osiguritelen institut

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Úgy kell-e értelmezni a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/987/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított, a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv (2) 2. cikkének (1) bekezdését a 2002/74 irányelv (5) preambulumbekezdésére figyelemmel, hogy az a munkavállalói követelések tekintetében a fizetésképtelenség megállapításáig az eljárás valamennyi szakaszában, tehát nem csak az eljárás megkezdésekor kötelezi a tagállamokat garancianyújtásra?

               2.

               Ellentétes-e a 2002/74/EK irányelvvel módosított 80/987/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely csak annak lehetőségéről rendelkezik, hogy a garanciaintézet teljesíti azon munkavállalói követeléseket, amelyek munkaviszonyból származó fennálló követeléseknek minősülnek, és a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat nyilvántartásba vételének napjáig keletkeztek, amennyiben ez a határozat nem szünteti meg a munkáltató tevékenységét, és nem állapítja meg végleges fizetésképtelenségét?

               3.

               Az előző kérdésekre adott igenlő válasz esetén: a 2002/74/EK irányelvvel módosított 80/987/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdése közvetlen hatállyal bír-e, és a nemzeti bíróságok előtt közvetlenül alkalmazható-e?

               4.

               Az előző kérdésekre adott igenlő válasz esetén: A munkáltató végleges fizetésképtelenségét megállapító (és tevékenységét megszüntető) határozat nyilvántartásba vételének napjáig keletkezett munkavállalói követelések garanciaintézet általi teljesítésére irányuló kérelem benyújtására vonatkozó határidő előírásával kapcsolatos nemzeti szabályozás hiányában a tényleges érvényesülés elve alapján alkalmazható-e a nemzeti jogban a kérelem más esetekben történő benyújtására vonatkozóan megállapított 30 napos határidő, amely esetben a határidő kezdete az a nap, amikor a végleges fizetésképtelenséget megállapító határozat bejegyzésre kerül a cégnyilvántartásba?

      (1)  A 80/987/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 270., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 261. o.)

      (2)  A munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv (HL L 283., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 217. o.)


title: C-3/17. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2017. január 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sporting Odds Limited kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Irányítása

text:
               10.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 112/16

         A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2017. január 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sporting Odds Limited kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Irányítása
   (C-3/17. sz. ügy)
   (2017/C 112/25)
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Sporting Odds Limited

      Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Irányítása

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló Szerződés („EUMSZ”) 56. cikkét, a diszkrimináció tilalmát, valamint a szerencsejáték-tevékenység koherens és szisztematikus módon történő tagállami korlátozás követelményét, amely törvényi célt a tagállam alapvetően a játékfüggőség elleni küzdelemmel és fogyasztóvédelemmel indokol, hogy azzal ellentétes az online és offline sportfogadásra és lóversenyfogadásra vonatkozó nemzeti tagállami monopólium, ha a tagállamban magánszolgáltatók a függőség veszélyét jelentős mértékben magukban hordozó egyéb online és offline szerencsejátékot (kaszinójáték, kártyajáték, pénznyerő automaták, online kaszinójáték, online kártyajáték) koncessziós rendszerben földi játékkaszinókban egyébként szervezhetnek a tagállam által elhatározott piacátalakítás óta?

               2)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, a diszkrimináció tilalmát, valamint a szerencsejáték-tevékenység koherens és szisztematikus módon történő tagállami korlátozás követelményét, hogy e cikk sérelme fennáll és e követelmény nem teljesül, ha megállapítható, hogy a játékfüggőség elleni fellépéssel és fogyasztóvédelmi törvényi céllal indokolt piacszerkezet-átalakítás tényleges következménye vagy megvalósulása a játékkaszinók számának, a játékkaszinók éves játékadójának, a játékkaszinó koncessziós díjakból származó állami költségvetési bevételi előirányzatnak, a játékosok által vásárolt értékzsetonoknak, és a pénznyerő automatákon játékjog szerzésére alkalmas pénz összegének folyamatos növekedése a tagállam által elhatározott piacátalakítás óta?

               3)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, a diszkrimináció tilalmát, valamint a szerencsejáték-tevékenység koherens és szisztematikus módon történő tagállami korlátozása követelményét, hogy e cikk sérelme fennáll és e követelmény nem teljesül, ha megállapítható, hogy az alapvetően játékfüggőség elleni fellépéssel és a fogyasztóvédelmi törvényi céllal indokolt nemzeti állami monopólium bevezetése és a magánszolgáltatók részére engedett szerencsejáték-szervezés mellett gazdaságpolitikai célként jelenik meg a nagyobb tiszta játékbevétel, illetve a játékkaszinó piac lehető legrövidebb időn belül történő kiemelkedően magas jövedelemtermelő szintjének elérése egyéb állami költségvetési kiadások és közfeladatok finanszírozása érdekében?

               4)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, a diszkrimináció tilalmát, valamint a szerencsejáték-tevékenység koherens és szisztematikus módon történő tagállami korlátozása követelményét, hogy e cikk sérelme fennáll és e követelmény nem teljesül, valamint a szolgáltatók indokolatlan különbségtétele áll fenn, ha megállapítható, hogy a tagállam ugyanazon közrendi okra hivatkozással egyes online szerencsejáték-[Or. 2. o.] szolgáltatásokat a nemzeti állami monopólium számára tart fenn, míg más online szerencsejáték-szolgáltatásokat mégis elérhetővé tesz növekvő számú koncesszió kiosztásával?

               5)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal összeegyeztethetetlen, ha az online kaszinójáték engedély megszerzését kizárólag a Magyarország területén földi játékkaszinóval (koncesszióval) rendelkező szolgáltatók számára teszik elérhetővé, és ezért a Magyarország területén földi játékkaszinóval nem rendelkező szolgáltatók – beleértve a más tagállamban földi játékkaszinóval rendelkező szolgáltatókat is – az online kaszinójáték engedélytől el vannak zárva?

               6)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes, ha a tagállam egy esetleges földi játékkaszinó koncessziós pályázati kiírással, illetve a földi játékkaszinó koncesszió megszerzésére vonatkozó megbízható szerencsejáték-szervezőkénti ajánlattétel engedélyezésével elvi lehetőséget biztosít arra, hogy a földi játékkaszinó koncessziós jogot és annak birtokában online kaszinó engedélyt a jogszabályi feltételeknek megfelelő bármely – akár más tagállamban honos – szolgáltató is megszerezze, de nyilvános és átlátható koncessziós pályázati kiírást az érintett tagállam nem tesz közzé, és a szolgáltató a gyakorlatban az ajánlattételi lehetőséggel sem tud élni, ennek ellenére a tagállami hatóság az engedély hiányában történő szolgáltatás miatt a szolgáltató terhére jogsértést állapít meg és közigazgatásinak tekintett szankciót állapít meg a szolgáltatóval szemben?

               7)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, a diszkrimináció tilalmát és az átlátható, objektív és nyilvános engedélyezés követelményét, hogy azzal ellentétes, ha a tagállam egyes szerencsejáték-szolgáltatások tekintetében koncessziós pályázati rendszert alakít ki, ugyanakkor a koncesszióról döntő szerv a koncessziós pályázat kiírása helyett egyes megbízható szerencsejáték-szervezőnek minősített személyekkel is koncessziós szerződést köthet, ahelyett, hogy egyetlen koncessziós pályázat kiírásával valamennyi szolgáltató számára azonos feltételekkel lehetővé tenné a pályázaton való részvételt?

               8)

               Ha a 7. kérdésre nemleges a válasz, és ugyanazon koncesszió megszerzésére adott tagállamban többféle eljárás is bevezethető, az EUMSZ 56. cikke alkalmazásában a tagállamnak biztosítania kell-e ezek egyenértékűségét az átlátható, objektív és nyilvános engedélyezés és az egyenlő bánásmód követelményére tekintettel az alapvető szabadságra vonatkozó uniós rendelkezések hatékony érvényesülése érdekében?

               9)

               Befolyásolja-e az 6–8. kérdésekre adandó választ, ha a koncesszió odaítéléséről szóló döntéssel szemben sem egyik, sem másik esetben nem biztosított bírósági felülvizsgálat vagy más hatékony jogorvoslat?

               10)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, az Európai Unióról szóló Szerződés („EUSZ”) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojalitási klauzulát és a tagállami intézményi és eljárási autonómiát az Alapjogi Charta („Charta”) 47. és 48. cikkével, és az ezekből következő hatékony bírósági felülvizsgálati eszközök és a védelemhez való jog követelményével együtt, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatából következő uniós jogi feltételeknek, valamint az érintett tagállam által előírt korlátozás szükségességének és arányosságának vizsgálata során az alapügyben eljáró nemzeti bíróság akkor is hivatalból vizsgálatot és bizonyítást rendelhet el és folytathat le, ha erre egyébként a tagállami nemzeti perrendi szabályozás nem ad törvényi felhatalmazást?

               11)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét a Charta 47. és 48. cikkével, és az ebből kővetkező hatékony bírósági felülvizsgálati eszközök és a védelemhez való jog követelményével együtt, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatából következő uniós jogi feltételek, valamint az érintett tagállam által előírt korlátozás szükségességének és arányosságának vizsgálata során az alapügyben eljáró nemzeti bíróság nem terhelheti a bizonyítási terhet a korlátozással érintett szolgáltatóra, hanem az uniós jognak való megfelelőség és a tagállami szabályozás szükségességének és arányosságának igazolása és bizonyítása a tagállam, és konkrétan az alapügyben támadott határozatot hozó tagállami hatóság feladata, aminek a hiánya önmagában a tagállami szabályozás uniós jogba ütközését eredményezi?

               12)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét a Charta 41. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes ügyintézéshez való jogra, a 41. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglalt meghallgatáshoz való jogra, és a 41. cikk (2) bekezdés c) pontjában foglalt indokolási kötelezettségre, valamint az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésében foglalt lojalitási klauzulára, ugyanakkor a tagállami intézményi és eljárási autonómiára is tekintettel, hogy e követelmények nem teljesülnek, ha az eljáró tagállami hatóság a szerencsejáték-szolgáltatást nyújtó szolgáltatót a nemzeti jog rendelkezésénél fogva a közigazgatási szankció kiszabására irányuló eljárás megindításáról nem értesíti, a közigazgatási eljárás során a tagállami szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségéről a nyilatkozatát később sem szerzi be, és anélkül szab ki egyfokú eljárásban a nemzeti jog által közigazgatási természetűnek tekintett szankciót, hogy határozatának indokolásában ezen összeegyeztethetőségről és az ezt alátámasztó bizonyítékokról részletesen számot adna?

               13)

               Az EUMSZ 56. cikkére és a Charta 41. cikk (1) bekezdésére, 41. cikk (2) bekezdés a) és c) pontjára, valamint a 47-48. cikkére, és az ebből következő hatékony bírósági felülvizsgálati eszközök és a védelemhez való jog követelményére figyelemmel, teljesülnek-e az e cikkekben foglalt követelmények, ha a nemzeti szabályozás uniós jognak való megfeleltethetőségét a szerencsejáték-szolgáltató először és kizárólag a nemzeti bíróság előtt kifogásolhatja?

               14)

               Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 56. cikke, illetve a szolgáltatásnyújtás szabadságának korlátozására vonatkozó tagállami igazolási/indokolási kötelezettség, hogy e kötelezettségének a tagállam nem tett eleget, ha a vizsgálat, illetve a korlátozás elrendelésének időpontjára nézve a korlátozás közrendi céljait alátámasztó releváns hatásvizsgálat nem állt és nem áll rendelkezésre?

               15)

               Figyelemmel a kiszabható közigazgatási bírság mértékének törvényi kereteire, a szankcióval sújtott tevékenység természetére, és különösen a tevékenység közrendi- közbiztonsági érintettségére, valamint a bírság represszív céljára, megállapítható-e a Charta 47-48. cikke alapján, hogy a szóban forgó közigazgatási bírság „büntető jellegű”, és ez a körülmény befolyásolja-e a 11-14. kérdésben feltett kérdésekre adandó választ?

               16)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét, hogy ha a fenti kérdésekre adott válaszok alapján az alapügyben eljáró bíróság megállapítja a szabályozás és annak alkalmazásának jogellenességét, meg kell állapítania, az EUMSZ 56. cikkének nem megfelelő nemzeti szabályozásra alapított szankció uniós jogba ütközését is?


title: A Bíróság ítélete (második tanács) 2004. október 7-én a C-153/01. sz. Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben („EMOGA – Végső elszámolás – 1996–1998-as gazdasági évek – 2001/137/EK határozat”)

text:
               4.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 300/1

      A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

   (második tanács)
   2004. október 7-én
   a C-153/01. sz. Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben (1)

   („EMOGA - Végső elszámolás - 1996–1998-as gazdasági évek - 2001/137/EK határozat”)
   (2004/C 300/01)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   A C-153/01. sz. Spanyol Királyság (meghatalmazott: S. Ortiz Vaamonde), kontra Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: S. Pardo Quintillán) ügyben, a 2001. április 9-én az EK 230. cikk alapján benyújtott részleges megsemmisítés iránti kereset tárgyában, a Bíróság (második tanács), tagjai C. W. A. Timmermans tanácselnök, C. Gulman, J. N. Cunha Rodrigues, R. Schintgen és F. Macken (előadó) bírák, főtanácsnok: P. Léger, hivatalvezető: R. Grass, 2004. október 7-én meghozta ítéletét, amelynek rendelkező része a következő:

               1)

               A tagállamok által az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére végrehajtott egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2001. február 5-i 2001/137/EK bizottsági határozatot megsemmisíti annyiban, amennyiben az a Spanyol Királyság vonatkozásában a tejtermékekre vonatkozó kiegészítő illetékek rendszerének keretében megfizetendő 2 426 259 870 ESP összegű, késedelmi kamatoknak megfelelő pénzügyi korrekciót alkalmaz.

               2)

               A keresetet ez meghaladóan elutasítja.

               3)

               A Spanyol Királyságot kötelezi a költségek négyötödének viselésére.

               4)

               Az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek ötödének viselésére.

      (1)  HL C 186., 2001.6.30.


title: T-592/15. sz. ügy: 2015. október 12-én benyújtott kereset – Novartis kontra OHIM – SK Chemicals (tapasz ábrázolása)

text:
               14.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 414/35

         2015. október 12-én benyújtott kereset – Novartis kontra OHIM – SK Chemicals (tapasz ábrázolása)
   (T-592/15. sz. ügy)
   (2015/C 414/46)
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Novartis AG (Bázel, Svájc) (képviselő: M. Douglas ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: SK Chemicals GmbH (Eschborn, Németország)

      Az OHIM előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

      A vitatott védjegy: közösségi ábrás védjegy (tapasz ábrázolása) – 11 293 362. sz. védjegybejelentés

      Az OHIM előtti eljárás: törlési eljárás

      A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2015. augusztus 7-én hozott határozata (R 2342/2014-5. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot.

      Jogalapok

               —

               a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontja ii. alpontjának megsértése;

               —

               a tisztességes eljárás elvének az OHIM fellebbezési tanácsa általi megsértése.


title: C-452/12. sz. ügy: A Landesgericht Salzburg (Ausztria) által 2013. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Germanwings GmbH kontra Ronny Henning

text:
               9.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 325/14

         A Landesgericht Salzburg (Ausztria) által 2013. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Germanwings GmbH kontra Ronny Henning
   (C-452/12. sz. ügy)
   2013/C 325/25
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Landesgericht Salzburg

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Germanwings GmbH

      Alperes: Ronny Henning

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   Mely időpont irányadó a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2., 5. és 7. cikkében használt „érkezési idő”, illetve „érkezési időpont” fogalma szempontjából:

               a)

               a repülőgép kifutóra történő leérkezésének („touchdown”) időpontja;

               b)

               az az időpont, amelyben a repülőgép eléri állóhelyét, és a rögzítő fékek működésbe lépnek, illetve behelyezik a féktuskókat („in-block-időpont”);

               c)

               a repülőgépajtó kinyitásának időpontja;

               d)

               a felek által a magánautonómia keretében meghatározott időpont?

      (1)  HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.


title: T-433/14. sz. ügy: 2014. június 13-án benyújtott kereset –Superficies de Alimentación kontra Bizottság

text:
               4.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 253/58

         2014. június 13-án benyújtott kereset –Superficies de Alimentación kontra Bizottság
   (T-433/14. sz. ügy)
   2014/C 253/79
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Superficies de Alimentación, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: A. López Gómez ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a megtámadott határozatot;

               —

               másodlagosan semmisítse meg a határozatot annyiban, amennyiben az az új és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősíti azon adóügyi intézkedések összességét, amelyek az úgynevezett spanyol pénzügyi lízingrendszert (SEAF) alkotják;

               —

               harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 1. és 4. cikkét, amelyek az AIE befektető társaságait ezen állítólagos támogatások kizárólagos kedvezményezettjeiként, és a visszatéríttetés kizárólagos kötelezettjeiként azonosítják;

               —

               negyedlegesen semmisítse meg a megtámadott határozat 4. cikkét annyiban, amennyiben az az uniós jog általános elveinek megsértésével elrendeli az állítólagos támogatások visszatéríttetését;

               —

               ötödlegesen semmisítse meg a megtámadott határozat 4. cikkét annyiban, amennyiben az a befektetők és más jogalanyok közötti magánjogi szerződések jogszerűségéről határoz teljes mértékben, vagy olyan formában, amely a visszatérítéstől való eltekintést a műveletek nyereségére korlátozza;

               —

               a Bizottságot kötelezze ezen eljárás valamennyi költségének viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A jogalapok és fontosabb érvek azonosak a T-401/14. sz. Duro Felguera SA kontra Bizottság ügyben hivatkozottakkal.


title: C-434/04. sz. ügy: A Korkein oikeus 2004. október 6-i végzésével a Jan Erik Anders Ahokainen és Mati Leppik ellen indított büntetőeljárásban benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem

text:
               4.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 300/35

         A Korkein oikeus 2004. október 6-i végzésével a Jan Erik Anders Ahokainen és Mati Leppik ellen indított büntetőeljárásban benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
   (C-434/04. sz. ügy)
   (2004/C 300/66)
   A Korkein oikeus 2004. október 6-i végzésével, amely 2004. október 11-én érkezett a Bíróság Hivatalához, a Jan Erik Anders Ahokainen és Mati Leppik ellen indított büntetőeljárásban előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához.
   A Korkein oikeus a következő kérdésekről kéri a Bíróság döntését:

               1)

               Az EK 28. cikket úgy kell-e értelmezni, hogy az ellentétes egy tagállam jogszabályával, amely szerint 80 fokot meghaladó alkoholtartalmú, nem denaturált etilalkoholt csak az a személy hozhat be, aki arra engedélyt kapott?

               2)

               Ha az első kérdésre adott válasz igenlő, egy ilyen engedélyezési rendszert az EK 30. cikk alapján megengedettnek lehet-e tekinteni ?


title: T-373/05. sz. ügy:  2005. szeptember 26 -án benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság

text:
               26.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 296/37

         2005. szeptember 26-án benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság
   (T-373/05. sz. ügy)
   (2005/C 296/74)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: Olasz Köztársaság (képviselő: Paolo Gentili avvocato dello stato)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek
   A 2005. július 20-i C(2005)2756 bizottsági határozat megsemmisítése abban a részében, amelyben előírja a dohánytermesztési támogatás átalánykorrekcióját az Olasz Köztársaság esetében a 2001. és a 2002. évben a 2000. évi termés vonatkozásában bejelentett kiadások 5 %-ának mértékében. Pernyertesség esetén az Elsőfokú Bíróság kötelezze az alperest a költségek viselésére.
   Jogalapok és fontosabb érvek
   Az olasz kormány az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt megtámadta a 2005. július 20-i C(2005)2756 bizottsági határozatot (az értesítés ugyanebben az időpontban történt) abban a részében, amelyben előírja a dohánytermesztési támogatás átalánykorrekcióját a 2001. és a 2002. évben a 2000. gazdasági évi termés vonatkozásában bejelentett kiadások 5 %-ának mértékében.
   Keresetének alátámasztására az olasz kormány az alábbiakra hivatkozik:

               1)

               az indokolási kötelezettség megsértése a 2005. július 20-i C(2005)2756 bizottsági határozatban az EK-Szerződés 253. cikkének vonatkozásában, valamint hatáskör túllépése a tények elferdítése által, amennyiben a megtámadott határozat a dohánytermesztésre a 2000. gazdasági évben nyújtott támogatás átalánykorrekcióját a megsértett jogszabályi előírásra történő hivatkozás, és egyébként is az azt esetlegesen jogszerűvé tévő ténybeli körülmények fennállása nélkül rendelte el;

               2)

               az 1258/1999/EK rendelet (1) 7. cikke (4) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása, mivel a 2000. gazdasági év dohánytermesztéshez nyújtott támogatás átalánykorrekciójáról szóló határozat nem tartalmazza a hivatkozott rendelkezés által előírt szükséges indokolást.

      (1)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanács rendelet. (HL L 160., 1999.6.26., 103. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 414. o.)


title: C-442/09. sz. ügy: A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2009. november 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Karl Heinz Bablok, Stefan Egeter, Josef Stegmeier, Karlhans Müller, Barbara Klimesch kontra Freistaat Bayern — Beavatkozók: Monsanto Technology Llc., Monsanto Agrar Deutschland GmbH, Monsanto Europe S.A./N.V.

text:
               30.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 24/28

         A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2009. november 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Karl Heinz Bablok, Stefan Egeter, Josef Stegmeier, Karlhans Müller, Barbara Klimesch kontra Freistaat Bayern — Beavatkozók: Monsanto Technology Llc., Monsanto Agrar Deutschland GmbH, Monsanto Europe S.A./N.V.
   (C-442/09. sz. ügy)
   2010/C 24/51
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Bayerischer Verwaltungsgerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Karl Heinz Bablok, Stefan Egeter, Josef Stegmeier, Karlhans Müller, Barbara Klimesch

      Alperes: Freistaat Bayern

      Beavatkozók: Monsanto Technology Llc., Monsanto Agrar Deutschland GmbH, Monsanto Europe S.A./N.V.

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Úgy kell-e értelmezni a „géntechnológiával módosított szervezetnek” vagy „GMO”-nak a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 5. pontjában foglalt fogalmát, mint amely a géntechnológiával módosított növények anyagát (jelen esetben a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricavonal virágporát) is magában foglalja, amely ugyan géntechnológiával módosított DNS-t és géntechnológiával módosított fehérjét (a jelen esetben Bt-toxint) tartalmaz, de abban az időpontban, amikor élelmiszerbe (a jelen esetben mézbe) kerül vagy élelmiszerként illetve étrend-kiegészítőként való felhasználásra rendelik, (már) nem rendelkezik konkrét és egyedi szaporodóképességgel?

               2.

               Amennyiben az első kérdésre adott válasz nemleges:

                           a)

                           Az 1829/2003/EK rendelet 2. cikkének 10. pontja értelmében „GMO-kból előállított” élelmiszerek esetében mindenképpen elegendő-e az, hogy az élelmiszer géntechnológiával módosított növényekből származó, olyan anyagot tartalmaz, amely korábban konkrét és egyedi szaporodóképességgel rendelkezett?

                           b)

                           Amennyiben erre a kérdésre igen a válasz:
                           Az 1829/2003/EK rendelet 2. cikkének 10. pontja és 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a „GMO-kból előállított” fogalmát úgy kell-e értelmezni, hogy a GMO-k vonatkozásában nem követel meg tudatos és célirányos előállítási folyamatot, és (korábbi) GMO-k nem szándékos és véletlen élelmiszerbe (a jelen esetben mézbe illetve virágporba mint étrend-kiegészítőbe) való kerülését is magában foglalja?

               3)

               Abban az esetben, ha az első vagy a második kérdésre adott válasz igenlő:
               Úgy kell-e értelmezni az 1829/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdését és 4. cikkének (2) bekezdését, hogy a természetben jogszerűen előforduló, géntechnológiával módosított anyag állati eredetű élelmiszerbe, például mézbe való bekerülése kiváltja az engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó kötelezettséget, vagy lehet egyéb érvényes határértékekre megfelelően hivatkozni (pl. a rendelet 12. cikkének (2) bekezdése alapján)?