title: C-435/17. sz. ügy: A Tartu Halduskohus (Észtország) által 2017. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Argo Kalda Mardi talu kontra Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)

text:
               9.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 338/9

         A Tartu Halduskohus (Észtország) által 2017. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Argo Kalda Mardi talu kontra Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)
   (C-435/17. sz. ügy)
   (2017/C 338/09)
   Az eljárás nyelve: észt

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tartu Halduskohus

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Argo Kalda Mardi talu

      Alperes: Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Összhangban áll-e a kősírok fenntartására vonatkozó, a tagállam által az egységes területalapú támogatás, valamint az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás kérelmezőjével szemben támasztott követelmény, mely követelménynek való meg nem felelés esetén a kifizetések 3 %-os csökkentésének a 640/2014 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 39. cikkében meghatározott közigazgatási szankciója alkalmazandó, az 1306/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 93. cikkének (1) bekezdésével és 94. cikkével, valamint az annak II. mellékletében meghatározott minimumkövetelményekkel?

               2)

               Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén köteles-e az egységes területalapú támogatás, valamint az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás kérelmezője az 1306/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 91. cikkének (1) és (2) bekezdése, 93. cikkének (1) bekezdése és 94. cikke, valamint az 1307/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b), c) és e) pontja alapján a jó mezőgazdasági és környezeti állapothoz kapcsolódó követelményeknek egész mezőgazdasági üzemében megfelelni – a közigazgatási szankció alkalmazásának elkerülése érdekében –, vagy csak azon a mezőgazdasági területen, amelyre konkrétan támogatást igényel?

      (1)  Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2014. L 181, 48. o.)

      (2)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.; helyesbítés: HL 2016. L 130., 7. o.)


title: C-230/16. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2016. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Coty Germany GmbH kontra Parfümerie Akzente GmbH

text:
               18.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 260/21

         Az Oberlandesgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2016. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Coty Germany GmbH kontra Parfümerie Akzente GmbH
   (C-230/16. sz. ügy)
   (2016/C 260/26)
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Oberlandesgericht Frankfurt am Main

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Coty Germany GmbH

      Alperes: Parfümerie Akzente GmbH

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összeegyeztethető versenyelemet jelenthet-e a luxus- és magas presztízsű áruk forgalmazására irányuló és elsődlegesen az áruk „luxusimázsának” biztosítását szolgáló szelektív forgalmazási rendszer?

               2.

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
               Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összeegyeztethető versenyelemet jelenthet-e, ha egy szelektív forgalmazási rendszer kiskereskedőként működő tagjai számára általános jelleggel megtiltják, hogy az internetes értékesítések során kifelé látható módon harmadik vállalkozások közreműködését vegyék igénybe, függetlenül attól, hogy a konkrét esetben sérülnek-e a gyártó jogszerű minőségi követelményei?

               3.

               Úgy kell-e értelmezni a 330/2010/EU rendelet (1) 4. cikkének b) pontját, hogy annak megtiltása a szelektív forgalmazási rendszer kiskereskedőként működő tagjai számára, hogy az internetes értékesítések során kifelé látható módon harmadik vállalkozások közreműködését vegyék igénybe, a kiskereskedő vevőkörére vonatkozó célzott korlátozást jelent?

               4.

               Úgy kell-e értelmezni a 330/2010/EU rendelet 4. cikkének c) pontját, hogy annak megtiltása a szelektív forgalmazási rendszer kiskereskedőként működő tagjai számára, hogy az internetes értékesítések során kifelé látható módon harmadik vállalkozások közreműködését vegyék igénybe, a végső felhasználók részére történő passzív értékesítések célzott korlátozását jelenti?

      (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 102., 1. o.).


title: C-83/16. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2016. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Heta Asset Resolution Bulgaria” OOD kontra Nachalnik na Mitnitsa Stolichna

text:
               18.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 136/19

         Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2016. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Heta Asset Resolution Bulgaria” OOD kontra Nachalnik na Mitnitsa Stolichna
   (C-83/16. sz. ügy)
   (2016/C 136/25)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Administrativen sad Sofia-grad

      Az alapeljárás felei

      Felperes:„Heta Asset Resolution Bulgaria” OOD

      Alperes: Nachalnik na Mitnitsa Stolichna

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 161. cikkének (5) bekezdését és 210. cikkének (3) bekezdését, hogy az árukat a Közösség vámterületéről kiszállító exportőr az az e területen letelepedett személy, aki az áruknak egy harmadik országban letelepedett személy részére történő értékesítéséről szóló szerződésben részes fél, ha e szerződés képezi az áruk említett rendelet szerinti kiviteli eljárás alá vonásának alapját?

               2)

               Úgy kell-e értelmezni a 2913/92/EGK rendelet 161. cikkének (1) bekezdését és 210. cikkének (1) bekezdését, hogy az alapügy körülményeihez hasonló körülmények között kivitelre kerül sor, és a kivitelkor vámtartozás keletkezik egy valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajó (jacht) tekintetében kizárólag a harmadik országban letelepedett személy részére történő értékesítésről szóló szerződés és a hajónak az említett tagállam hajólajstromaiból való törlése alapján?

               3)

               Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454[/93]/EGK [bizottsági] rendelet (2) 795. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontját, hogy az alapügy körülményeihez hasonló körülmények között egy valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajó (jacht) kivitele esetén a hajó harmadik országban letelepedett személy részére történő értékesítésről szóló szerződés és a hajónak az említett tagállam hajólajstromaiból való törlése elegendő bizonyítéknak minősül az említett rendelkezés értelmében?

               4)

               Az következik-e a 2454/93/EGK rendelet 796e. cikke (1) bekezdésének b) pontjával [összefüggésben értelmezett] 795. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontjából és negyedik albekezdéséből, hogy az alapügy körülményei között kötelező erővel bír a megfelelően illetékes vámhatóságnak az említett rendelet 796da. cikkének (4) bekezdése értelmében szolgáltatott kielégítő bizonyíték [rendelkezésre állásával] kapcsolatos értékelése, és azt nem vizsgálhatja felül a vámáru-nyilatkozat utólagos elfogadására a 795. cikk (1) bekezdése értelmében illetékes vámhatóság?

      (1)  HL L 302., 1. o.

      (2)  HL L 253., 1. o.


title: C-599/11. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2012. június 28-i végzése — TofuTown.com GmbH, Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (Fellebbezés — Az eljárási szabályzat 119. cikke — Közösségi védjegy — A „TOFUKING” szómegjelölés lajstromozása iránti kérelem — A Curry KIng védjegy jogosultjának felszólalása — A 207/2009/EK rendelet — A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja — Összetéveszthetőség — Hasonlóság mértéke)

text:
               6.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 303/6

         A Bíróság (ötödik tanács) 2012. június 28-i végzése — TofuTown.com GmbH, Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
   (C-599/11. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Az eljárási szabályzat 119. cikke - Közösségi védjegy - A „TOFUKING” szómegjelölés lajstromozása iránti kérelem - A Curry KIng védjegy jogosultjának felszólalása - A 207/2009/EK rendelet - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Összetéveszthetőség - Hasonlóság mértéke)
   2012/C 303/12
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Fellebbező: TofuTown.com GmbH (képviselő:B. Krause ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. KG (képviselő: S. Russlies ügyvéd), Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott)

      Tárgy

   A Törvényszék (második tanács) T-99/10. sz., Meica kontra OHIM — TofuTown.com (TOFUKING) ügyben 2011. szeptember 20-án hozott azon ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amellyel a Törvényszék hatályon kívül helyezte az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2010. január 7-i, a Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. KG és TofuTown.com GmbH közötti felszólalási eljárással kapcsolatos határozatát (R 63/2009-4. sz. ügy) — Összetéveszthetőség

      Rendelkező rész

               1.

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2.

               A Tofu.Town.com GmbH saját költségein kívül köteles viselni a Meica Ammerländische Fleischwarenfabrik Fritz Meinen GmbH & Co. részéről felmerült költségeket is

               3.

               A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 133., 2012.5.5.


title: C-193/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. április 29-én benyújtott kereset

text:
               25.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 155/10

         Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. április 29-én benyújtott kereset
   (C-193/05. sz. ügy)
   (2005/C 155/19)
   Az eljárás nyelve: francia
   Az Európai Közösségek Bizottsága (képviseli: D. Maidani és H. Støvlbæk meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Luxembourg) 2005. április 29-én keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához a Luxemburgi Nagyhercegség ellen.
   Az Európai Közösségek Bizottsága keresetében azt kéri, hogy a Bíróság:

               1)

               állapítsa meg, hogy mivel fenntartotta a saját országbeli szakmai megnevezés alatt történő működés engedélyezéséhez a nyelvtudás követelményét, a székhelyszolgáltatási tevékenység végzésének tilalmát és azt a kötelezettséget, hogy minden évben benyújtsák a saját tagállamuk igazolását, a Luxemburgi Nagyhercegség nem teljesítette az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről szóló, 1998. február 16-i 98/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (1), különösen annak 2., 3. és 5. cikkéből eredő kötelezettségeit;

               2)

               kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:
   Az európai ügyvéd ügyvédi névjegyzékbe való bejegyzés előfeltételeként a nyelvtudás vizsgálatának bevezetése ellentétes az irányelv általános céljával, amely az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítése, és megsérti többek között ezen irányelv 3. cikkének (2) bekezdését, amely szerint a fogadó tagállamnak be kell jegyeznie az ügyvédet kizárólag az alapján, hogy „az ügyvéd bemutatja a saját tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzését bizonyító igazolást”.
   A székhelyszolgáltatás tilalma ellentétes az 5. cikk (1) bekezdésével, amely szerint az európai ügyvéd „ugyanolyan ügyvédi tevékenységet folytat, mint a fogadó tagállamban használatos vonatkozó szakmai címmel tevékenységet folytató ügyvéd”.
   Az indokolással ellátott véleményre adott válaszában a luxemburgi kormány kijelenti, hogy tudomásul veszi a Bizottság érvét, amely szerint a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságánál való bejegyzése igazolásának évenkénti benyújtására vonatkozó követelmény az irányelv rendelkezéseire tekintettel indokolatlan közigazgatási tehernek minősül.
   A Bizottság azonban megállapítja, hogy a követelményt, amely az indokolással ellátott véleményben megjelölt indokok miatt ellentétes az irányelvvel, jelenleg is tartalmazza a 98/5 irányelvnek a luxemburgi jogba való átültetéséről szóló, 2002. november 13-i törvény.

      (1)  HL L 77., 1998.3.14., 36. o.


title: T-763/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. november 25-i ítélete – Suprema kontra OHIM Sopro Bauchemie (SOPRAPUR) „Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás — SOPRAPUR szóvédjegy — Sopro korábbi közösségi szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az áruk és a megjelölések hasonlósága — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               18.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 16/37

         A Törvényszék 2015. november 25-i ítélete – Suprema kontra OHIM Sopro Bauchemie (SOPRAPUR)
   (T-763/14. sz. ügy) (1)

   („Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás - SOPRAPUR szóvédjegy - Sopro korábbi közösségi szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az áruk és a megjelölések hasonlósága - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))
   (2016/C 016/45)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Holding Soprema (Strasbourg, Franciaország) (képviselő: M.-R. Hirsch ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: E. Scheffer és A. Folliard-Monguiral, meghatalmazottak)

      A másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Sopro Bauchemie GmbH (Wiesbaden, Németország)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Sopro Bauchemie GmbH és a Holding Soprema közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2014. augusztus 14-én hozott határozata (R 1370/2013-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Holding Supremát kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 73., 2015.3.2.


title: T-406/05. sz. ügy:  2005. november 9 –én  benyújtott kereset – Cavallaro kontra Bizottság

text:
               14.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 10/30

         2005. november 9 –én benyújtott kereset – Cavallaro kontra Bizottság
   (T-406/05. sz. ügy)
   (2006/C 10/58)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: Alessandro Cavallaro (Róma, Olaszország) (képviselő: Carlo Forte ügyvéd)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2005. augusztus 10-i, ADMIN.B.2-ABF/adm-D(05)18560 határozatát;

               —

               az Elsőfokú Bíróság másodlagosan rendelje el a 2002. február 27-i, ADMIN-B-3 10577, valamint a 2002. november 14-i 53089 határozatok megsemmisítése iránti kereset benyújtására rendelkezésre álló határidő újramegnyitását;

               —

               az Elsőfokú Bíróság másodlagosan és az előző kérelemmel vagylagosan nyilvánítsa elfogadhatónak a 2002. február 27-i, ADMIN-B-3 10577, valamint a 2002. november 14-i 53089 határozatok alkalmazhatatlannak nyilvánítását célzó jogellenességi kifogást, és állapítsa meg az alperes kötelezettségét a 2001. december 1-jétől az Európai Közösségek Bizottságánál, Brüsszelben eltöltött szolgálati idő egészére esedékes külföldi munkavégzési támogatáshoz kapcsolódó összegek, beleértve a hátralékokat és az esedékes kamatokat, kifizetésére;

               —

               az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Jelen ügy felperese a kinevezésre jogosult hatóság 2005. augusztus 10-i határozatával szemben lép fel, amely megtagadta tőle az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata VII. mellékletének 4. cikke értelmében őt megillető támogatást, és kéri, hogy az Elsőfokú Bíróság ismerje el számára az e támogatáshoz kapcsolódó összegek kifizetését 2005. március 1-jei esedékességgel és a Bizottság római küldöttségénél eltöltött szolgálat teljes idejére.
   E tekintetben a felperes emlékeztet arra, hogy már 2002-ben, közvetlenül a Bizottsághoz való felvételét követően, ugyanezen hatóság megtagadta a 16 %-os külföldi munkavégzési támogatást abból a feltételezésből kiindulva, hogy a személyzeti szabályzat VII. melléklete 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának második francia bekezdésében foglalt 5 éves referencia-időszak folyamán a felperes szakmai tevékenységét Brüsszelben folytatta.
   A felperest ezt követően áthelyezték a Bizottság római küldöttségére, ahol újból kérte az alperestől ugyanezen támogatás folyósítását. Jelen kereset az ezen újbóli kérelmet elutasító határozat ellen irányul.

               —

               Kérelmeinek alátámasztására a felperes a személyzeti szabályzat 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazására, valamint

               —

               az indokolás ellentmondásos voltára és az 1990-1995 közötti időszakra vonatkozóan benyújtott dokumentációval kapcsolatos ténybeli tévedésre hivatkozik. Ezzel kapcsolatban kitart amellett, hogy a felperes 1990-től 1995-ig Olaszországon kívül lakott, és 1992 és 1995 között nem volt tanuló Olaszországban. A Bizottság megtámadott határozatban szereplő megállapításai mindenképpen ellentétben állnak a 2002-es határozatokban szereplő állításokkal.

               —

               az indokolás ellentmondásos voltára hivatkozik azon feltételezéssel kapcsolatban, mely szerint a felperes 1990 júliusától 1995 júliusáig Olaszországban lakott. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy pusztán a felperes segítő tisztviselői működése idején tett kijelentése, mely szerint felvételi helyének az olaszországi Aricciát kell tekinteni, még nem elegendő annak bizonyításához, hogy ezen a helyen kívánta volna továbbra is folytatni életvitelét és ápolni szokásos társadalmi kapcsolatait.


title: C-246/10. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2011. január 3-i végzése — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

text:
               16.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 120/9

         A Bíróság elnökének 2011. január 3-i végzése — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség
   (C-246/10. sz. ügy) (1)

   2011/C 120/19
   Az eljárás nyelve: francia
   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 195., 2010.7.17.


title: F-59/12. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (első tanács) 2013. október 17-i ítélete — BF kontra az Európai Unió Számvevőszéke (Közszolgálat — Kinevezés — Igazgatói munkakör betöltése — Álláshirdetés — Sérelmet okozó aktus — Hiány — Elfogadhatatlanság)

text:
               11.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 9/28

         A Közszolgálati Törvényszék (első tanács) 2013. október 17-i ítélete — BF kontra az Európai Unió Számvevőszéke
   (F-59/12. sz. ügy) (1)

   (Közszolgálat - Kinevezés - Igazgatói munkakör betöltése - Álláshirdetés - Sérelmet okozó aktus - Hiány - Elfogadhatatlanság)
   2014/C 9/45
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: BF (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: L. Levi ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Számvevőszéke (képviselők: T. Kennedy és J. Vermer meghatalmazottak, segítőjük: D. Waelbroeck ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az Emberi Erőforrások Igazgatósága igazgatói munkakörének betöltésére vonatkozó ECA/2011/67 álláshirdetés megsemmisítése iránti kérelem.

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2.

               BF viseli saját maga költségeit és köteles viselni az Európai Unió Számvevőszéke részéről felmerült költségeket.

      (1)  HL C 227., 2012.7.28., 38. o.


title: C-150/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-479/14. sz., Kendrion kontra Európai Unió ügyben 2017. február 1-jén hozott ítélete ellen az Európai Unió Bírósága által képviselt Európai Unió által 2017. március 24-én benyújtott fellebbezés

text:
               22.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/14

         A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-479/14. sz., Kendrion kontra Európai Unió ügyben 2017. február 1-jén hozott ítélete ellen az Európai Unió Bírósága által képviselt Európai Unió által 2017. március 24-én benyújtott fellebbezés
   (C-150/17. P. sz. ügy)
   (2017/C 161/18)
   Az eljárás nyelve: holland

      Felek

      Fellebbező: az Európai Unió, melyet az Európai Unió Bírósága képvisel (képviselők: J. Inghelram és E. Beysen meghatalmazottak)

      A többi fél az eljárásban: Kendrion NV, Európai Bizottság

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott ítélet rendelkező részének 1) pontját;

               —

               a Kendrion által első fokon benyújtott, az őt állítólagosan ért kár megtérítése iránti kérelmet utasítsa el, illetve másodlagosan e kár összegét 175 709,87 euróra csökkentse;

               —

               a Kendriont kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

               1.

               A Törvényszék az „okozati összefüggés” fogalmának értelmezésekor tévesen alkalmazta a jogot, mivel úgy tekintette, hogy az észszerű időn belüli határozathozatal elvének megsértése volt a bankgarancia-költségek fizetésében álló állítólagos vagyoni kár döntő oka, noha az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében az ilyen költségek fizetésének döntő oka a vállalkozás azon saját döntése, hogy az uniós bíróság előtti eljárás ideje alatt nem fizeti meg a bírságot.

               2.

               A Törvényszék a „kár” fogalmának értelmezésekor tévesen alkalmazta a jogot, mivel megtagadta azt, hogy a bankgarancia-költségek fizetésével összefüggő állítólagos vagyoni kárra ugyanazon feltételeket alkalmazza, mint amelyeket a bírság összege után járó kamatok megfizetésével összefüggésben fogalmazott meg, azaz hogy az elsőfokú eljárás felperesének kell bizonyítania, hogy a kamatfizetéssel kapcsolatos pénzügyi teher meghaladta azt az előnyt, amelyet abból húzhatott, hogy nem fizette meg a bírságot.

               3.

               A Törvényszék az állítólagos vagyoni kár bekövetkezése időszakának meghatározásakor tévesen alkalmazta a jogot, valamint megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel magyarázat nélkül abból indult ki, hogy azon időszak, amely során a bankgarancia-költségek fizetésében álló állítólagos vagyoni kár bekövetkezett, eltérhet attól az időszaktól, amely vonatkozásában a Törvényszék az állítólag e kárt okozó jogellenes magatartás fennállását megállapította.


title: C-479/09. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2010. szeptember 30-i ítélete — Evets Corp. kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ( Fellebbezés — Közösségi védjegy — DANELECTRO szóvédjegy — QWIK TUNE ábrás védjegy — Védjegy megújítására irányuló kérelem — In integrum restitutio iránti kérelem — A védjegy megújítására irányuló kérelem benyújtására vonatkozó határidő elmulasztása )

text:
               20.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 317/11

         A Bíróság (ötödik tanács) 2010. szeptember 30-i ítélete — Evets Corp. kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
   (C-479/09. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Közösségi védjegy - DANELECTRO szóvédjegy - QWIK TUNE ábrás védjegy - Védjegy megújítására irányuló kérelem - In integrum restitutio iránti kérelem - A védjegy megújítására irányuló kérelem benyújtására vonatkozó határidő elmulasztása)
   2010/C 317/20
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: Evets Corp. (képviselő: S. Ryan, Solicitor)

      Másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

      Tárgy

   Az Elsőfokú Bíróság (első tanács) T-20/08. és T-21/08. sz., Evets kontra OHIM egyesített ügyekben 2009. szeptember 23-án hozott azon ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amellyel az Elsőfokú Bíróság elutasította a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2007. november 5-i, R 603/2007-4. sz., azon határozatának hatályon kívül helyezése iránti keresetet, amely elutasította a védjegyigazgatási és jogi osztály határozatával szembeni fellebbezést, és megállapította, hogy a felperes által benyújtott, a „DANELECTRO” szóvédjegy megújítására vonatkozó jogaiba való visszahelyezésre irányuló in integrum restitutio iránti kérelmet elkésettség miatt be nem nyújtottnak kell tekinteni — Védjegyek megújítására irányuló kérelem benyújtására vonatkozó határidő elmulasztása

      Rendelkező rész

               1.

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2.

               A Bíróság az Evets Corp.-ot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 24., 2010.1.30.


title: T-806/14. sz. ügy: 2014. december 3-án benyújtott kereset – August Storck kontra OHIM (fehér és kék színű, négyzet alakú csomagolás ábrázolása)

text:
               9.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 46/59

         2014. december 3-án benyújtott kereset – August Storck kontra OHIM (fehér és kék színű, négyzet alakú csomagolás ábrázolása)
   (T-806/14. sz. ügy)
   (2015/C 046/76)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: August Storck KG (Berlin, Németország) (képviselők: P. Goldenbaum, I. Rohr, T. Melchert és A. Richter ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      Az OHIM előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy: az Európai Uniót megjelölő nemzetközi ábrás védjegy (fehér és kék színű, négyzet alakú csomagolás ábrázolása) – az Európai Uniót megjelölő 1 1 69  244. sz. nemzetközi védjegy.

      A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2014. szeptember 8-án hozott határozata (R 644/2014-5. sz. ügy).

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

               —

               az OHIM-ot kötelezze a saját és a felperes költségeinek a viselésére.

      Jogalap

               —

               A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: C-381/06. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2007. szeptember 13-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Görög Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2002/14/EK irányelv – A munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció – Az előírt határidőben való átültetés elmulasztása)

text:
               10.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 269/15

         A Bíróság (nyolcadik tanács) 2007. szeptember 13-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Görög Köztársaság
   (C-381/06. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 2002/14/EK irányelv - A munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció - Az előírt határidőben való átültetés elmulasztása)
   (2007/C 269/29)
   Az eljárás nyelve: görög
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Patakia és J. Enegren meghatalmazottak)

      Alperes: Görög Köztársaság (képviselő: N. Dafniou meghatalmazott)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – Az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [– az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a munkavállalói képviseletről] (HL L 80., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 219. o.) való megfeleléshez szükséges összes rendelkezés előírt határidőben történő elfogadásának elmulasztása
   Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság megállapítja, hogy a Görög Köztársaság – mivel az előírt határidőben nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek – nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit;

               2)

               A Bíróság kötelezi a Görög Köztársaságot a költségek viselésére.

      (1)  HL C 261., 2006.10.28.


title: T-123/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 28-i ítélete – Unicorn kontra EUIPO – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN-čerpací stanice) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A UNICORN-čerpací stanice európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi UNICORN nemzeti szó- és ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Jóhírnév — A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése”)

text:
               12.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 462/15

         A Törvényszék 2016. október 28-i ítélete – Unicorn kontra EUIPO – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN-čerpací stanice)
   (T-123/15. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A UNICORN-čerpací stanice európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi UNICORN nemzeti szó- és ábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Jóhírnév - A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése”))
   (2016/C 462/17)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Unicorn a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: L. Lorenc ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Rajh meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mercilink Equipment Leasing Ltd (Limassol, Ciprus)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Unicorn és a Mercilink Equipment Leasing közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. január 13-án hozott határozata (R 153/2014-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Unicorn a.s. viseli a költségeket.

      (1)  HL C 171., 2015.5.26.


title: C-401/09. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2011. június 9-i ítélete — Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Európai Központi Bank (Fellebbezés — Elfogadhatóság — Meghatalmazás — Konzorcium — Közbeszerzések — Tárgyalásos eljárás — Informatikai tanácsadási és fejlesztési szolgáltatások — Az ajánlat elutasítása — A Törvényszék eljárási szabályzata — Az eljáráshoz fűződő érdek — Kizáró ok — A nemzeti jogban előírt engedély — Indokolási kötelezettség)

text:
               30.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 226/4

         A Bíróság (harmadik tanács) 2011. június 9-i ítélete — Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Európai Központi Bank
   (C-401/09. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Elfogadhatóság - Meghatalmazás - Konzorcium - Közbeszerzések - Tárgyalásos eljárás - Informatikai tanácsadási és fejlesztési szolgáltatások - Az ajánlat elutasítása - A Törvényszék eljárási szabályzata - Az eljáráshoz fűződő érdek - Kizáró ok - A nemzeti jogban előírt engedély - Indokolási kötelezettség)
   2011/C 226/05
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (képviselő: N. Korogiannakis dikigoros)

      A másik fél az eljárásban: Európai Központi Bank (képviselők: F. von Lindeiner és G. Gruber meghatalmazottak)

      Tárgy

   Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-279/06. sz., Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2009. július 2-án hozott végzése ellen benyújtott fellebbezés, amelyben az Elsőfokú Bíróság elutasította az Európai Központi Bank (EKB) 2006. július 31-i határozatának megsemmisítése iránti kérelmet, amelyben ez utóbbi elutasította a felperes által az informatikai tanácsadási és fejlesztési szolgáltatások EKB részére történő nyújtására irányuló tárgyalásos eljárás (HL 2005, S 137-135345) keretében benyújtott ajánlatot, valamint a szerződést más ajánlattevő részére ítélte oda.

      Rendelkező rész

               1.

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2.

               A Bíróság az Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 11., 2010.1.16.


title: C-235/05. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2006. április 27-i végzése – L'Oréal SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Revlon (Svájc) SA (Fellebbezés – Közösségi védjegy – A 40/94 rendelet – 8. cikk (1) bekezdés b) pont – Két védjegy közötti hasonlóság – Összetéveszthetőség – A FLEXI AIR közösségi védjegy bejelentése – A FLEX korábbi szóvédjegy – A lajstromozás elutasítása)

text:
               14.10.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 249/1

         A Bíróság (negyedik tanács) 2006. április 27-i végzése – L'Oréal SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Revlon (Svájc) SA
   (C-235/05. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Közösségi védjegy - A 40/94 rendelet - 8. cikk (1) bekezdés b) pont - Két védjegy közötti hasonlóság - Összetéveszthetőség - A FLEXI AIR közösségi védjegy bejelentése - A FLEX korábbi szóvédjegy - A lajstromozás elutasítása)
   (2006/C 249/01)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: L'Oréal SA (képviselő: X. Buffet Delmas d'Autane ügyvéd)

      A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott), Revlon (Svájc) SA
   Tárgy
   Az Elsőfokú Bíróság (második tanács) T-112/03. sz., L'Oréal kontra OHIM ügyben 2005. március 16-án hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amely mint nem megalapozottat, elutasítja a „FLEXI AIR”, 3. osztály tekintetében bejelentett közösségi szóvédjegy bejelentője által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal negyedik fellebbezési tanácsának 2003. január 15-i, R 0369/2001-4. sz. határozata ellen benyújtott hatályon kívül helyezés iránti keresetet, amely határozat elutasítja a felszólalási osztály fenti védjegy lajstromozását a „FLEX”, 3. és 34. osztályba tartozó áruk tekintetében lajstromozott szóvédjegyek jogosultja által indított felszólalási eljárás keretén belül elutasító határozata ellen benyújtott fellebbezést.
   Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság a l'Oréal SA-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 205., 2005. 8.20.


title: T-461/13. sz. ügy: 2013. augusztus 30-án benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság

text:
               19.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 304/23

         2013. augusztus 30-án benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság
   (T-461/13. sz. ügy)
   2013/C 304/41
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Spanyol Királyság (képviselő: A. Rubio Gonzalez)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a megtámadott határozatot;

               —

               az alperes intézményt kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A jelen kereset az SA.28599 (C 23/2010) (korábbi NN 36/2010, korábbi CP 163/2009) állami támogatással kapcsolatos ügyben 2013. június 19-én hozott bizottsági határozat ellen irányul, amely állami támogatást a Spanyol Királyság a távol eső és kevéssé urbanizált területeken (Kasztília — La Mancha kivételével) a digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez nyújtotta. E határozat az említett támogatást a belső piaccal részben összeegyeztethetetlennek nyilvánította, elrendelve a visszatéríttetését.
   Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első jogalap az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértésén alapul, mivel a jelen ügyben nem áll fenn semmilyen, gazdasági tevékenységet végző jogalanyoknak nyújtott gazdasági előny, valamint hiányzik az intézkedés szelektivitása és a verseny torzítása.

               2.

               A második jogalap az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének és a 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának megsértésén alapul, mivel nem nyert bizonyítást, hogy a technológiai semlegesség elvét megsértették volna.

               3.

               A harmadik jogalap az állami támogatásokkal kapcsolatos eljárás megsértésén alapul, tekintettel a jelen ügyben az eljárás túlzott elhúzódására, a benyújtott bizonyítékok figyelmen kívül hagyására, valamint a vizsgálat során a koherencia és az objektivitás hiányára.

               4.

               A másodlagosan felhozott negyedik jogalap a jogbiztonság, az egyenlőség, az arányosság és a szubszidiaritás elvének megsértésén, valamint a támogatás visszatéríttetésére vonatkozó kötelezettség ebből eredő fenn nem állásán alapul, mivel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.) 14. cikke nem kötelez az említett visszatéríttetésre, ha az sértené az uniós jog általános elveit.

               5.

               A szintén másodlagosan hivatkozott ötödik jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített tájékoztatáshoz való jog megsértésén, valamint a visszatéríttetési kötelezettség ebből eredő fenn nem állásán alapul.


title: C-121/13. sz. ügy: Az Amtsgericht Wedding (Németország) által 2013. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Rechtsanwaltskanzlei CMS Hasche Sigle, Partnerschaftsgesellschaft kontra Xceed Holding Ltd.

text:
               8.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 164/10

         Az Amtsgericht Wedding (Németország) által 2013. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Rechtsanwaltskanzlei CMS Hasche Sigle, Partnerschaftsgesellschaft kontra Xceed Holding Ltd.
   (C-121/13. sz. ügy)
   2013/C 164/16
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Amtsgericht Wedding

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Rechtsanwaltskanzlei CMS Hasche Sigle, Partnerschaftsgesellschaft

      Alperes: Xceed Holding Ltd.

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Úgy kell-e értelmezni az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1), hogy a kötelezett akkor is kérheti az európai fizetési meghagyás bírósági felülvizsgálatát, ha a fizetési meghagyást részére nem vagy nem érvényesen kézbesítették? Megfelelően alapulhat lehet-e venni e tekintetben különösen az 1896/2006/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdését vagy 20. cikkének (2) bekezdését?

               2.

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
               Milyen perbeli jogkövetkezményekkel jár a felülvizsgálat iránti kérelem sikere; megfelelően alapul lehet-e venni e tekintetben különösen az 1896/2006/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdését vagy 17. cikkének (1) bekezdését?

      (1)  HL L 399., 1. o.


title: C-449/14. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2016. november 10-i ítélete – DTS Distribuidora de Televisión Digital SA kontra Európai Bizottság, Telefónica de España SA, Telefónica Móviles España SA, Spanyol Királyság, Corporación de Radio y Televisión Española SA (RTVE) (Fellebbezés — Állami támogatások — A nemzeti rádiós műsorszolgáltató közintézmény számára nyújtandó támogatási program — Közszolgáltatási kötelezettségek — Ellentételezés — Az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése — A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — A finanszírozási mód megváltoztatása — Adóintézkedések — A fizetős televíziós szolgáltatókra kivetett adó — A módosított támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — A finanszírozási mód figyelembevétele — Az adó és a támogatási program közötti szükségszerű hozzárendeltségi viszony fennállása — Az adóbevételnek a támogatás nagyságára gyakorolt közvetlen hatása — A közszolgáltatási feladat ellátásával járó nettó költségek fedezete — Az adó kötelezettje és a támogatás kedvezményezettje közötti versenyviszony — A nemzeti jogszabályok elferdítése)

text:
               16.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 14/2

         A Bíróság (első tanács) 2016. november 10-i ítélete – DTS Distribuidora de Televisión Digital SA kontra Európai Bizottság, Telefónica de España SA, Telefónica Móviles España SA, Spanyol Királyság, Corporación de Radio y Televisión Española SA (RTVE)
   (C-449/14. P. sz. ügy) (1)

   ((Fellebbezés - Állami támogatások - A nemzeti rádiós műsorszolgáltató közintézmény számára nyújtandó támogatási program - Közszolgáltatási kötelezettségek - Ellentételezés - Az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése - A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - A finanszírozási mód megváltoztatása - Adóintézkedések - A fizetős televíziós szolgáltatókra kivetett adó - A módosított támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - A finanszírozási mód figyelembevétele - Az adó és a támogatási program közötti szükségszerű hozzárendeltségi viszony fennállása - Az adóbevételnek a támogatás nagyságára gyakorolt közvetlen hatása - A közszolgáltatási feladat ellátásával járó nettó költségek fedezete - Az adó kötelezettje és a támogatás kedvezményezettje közötti versenyviszony - A nemzeti jogszabályok elferdítése))
   (2017/C 014/02)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Fellebbező: DTS Distribuidora de Televisión Digital SA (képviselők: H. Brokelmann és M. Ganino abogados)

      A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: C. Urraca Caviedes, B. Stromsky és G. Valero Jordana meghatalmazottak), Telefónica de España SA, Telefónica Móviles España SA (képviselők: F. González Díaz, F. Salerno és V. Romero Algarra abogados), Spanyol Királyság (képviselő: M. A. Sampol Pucurull meghatalmazott), Corporación de Radio y Televisión Española SA (RTVE) (képviselők: A. Martínez Sánchez és J. Rodríguez Ordóñez abogados)

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A DTS Distribuidora de Televisión Digital SA a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság részéről a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeket is.

               3)

               A Telefónica de España SA és a Telefónica Móviles España SA a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság részéről a csatlakozó fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeket is.

               4)

               A Corporación de Radio y Televisión Española SA (RTVE) és a Spanyol Királyság maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 395., 2014.11.10.


title: F-95/06. sz. ügy: 2006. augusztus 11-én benyújtott kereset – Taruffi kontra Bizottság

text:
               30.9.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/23

         2006. augusztus 11-én benyújtott kereset – Taruffi kontra Bizottság
   (F-95/06. sz. ügy)
   (2006/C 237/40)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Felperes: Adrien Taruffi (Schouweiler, Luxemburg) (képviselők: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis és E. Marchal ügyvédek)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék állapítsa meg, hogy a személyzeti szabályzat 45. cikkének a 2004. december 23-i bizottsági határozattal elfogadott általános végrehajtási rendelkezései 4. cikkének (1) bekezdése jogellenes;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperesnek a 2004. és a 2005. évi előléptetési időszak alapján adott érdem- és elsőbbségi pontokat megállapító, valamint az előléptetési bizottság döntését követően összeállított érdem szerinti listára és a 2004. évi előléptetési időszak alapján a B*10-es besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők listájára a felperes nevét fel nem vevő bizottsági határozatokat;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Keresetének alátámasztására az alperes előadja, hogy érdemeit nem vizsgálták ténylegesen az előléptetési bizottság által azt követően végzett értékelése során, hogy az adminisztráció pozitív választ adott első panaszára.
   A 2004. évi előléptetési időszakot illetően a felperes különösen nyilvánvaló mérlegelési hibára hivatkozik, minthogy álláspontja szerint a 2004. évi előléptetési időszakra vonatkozó érdemeit a „kutatás” költségvetési helyéhez sorolt tisztviselőkéivel hasonlították össze, noha ebben az előléptetési időszakban a „működés” költségvetési helyéhez tartozott.
   A 2005. évi előléptetési időszakot illetően a felperes jogellenesnek véli az általános végrehajtási rendelkezések 4. cikke (1) bekezdésének a Bizottság által elfogadott értelmezését, miszerint még akkor is, ha a felperes két különböző főigazgatóságon dolgozott és a 2004. év első felére az érdempontjait megállapító közbenső értékelő jelentés készült, a felperes elsőbbségi pontjainak megállapítására kizárólag a végleges értékelő jelentést elkészítő főigazgatóság az illetékes.
   Általánosságban a felperes úgy ítéli meg, hogy a megtámadott határozat meghozatalára a személyzeti szabályzat 45. cikkének megsértésével került sor, amennyiben meghatározó szempontként az érdem helyett a szolgálati időt vették figyelembe.


title: T-10/09. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2014. december 11-i ítélete – Formula One Licencing kontra OHIM – ESPN Sports Media (F1-LIVE) ( „Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az F1-LIVE közösségi ábrás védjegy bejelentése — Az F1 korábbi közösségi ábrás védjegy és az F1 Formula 1 korábbi nemzeti és nemzetközi szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró okok — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése]” )

text:
               9.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 46/41

         A Törvényszék 2014. december 11-i ítélete – Formula One Licencing kontra OHIM – ESPN Sports Media (F1-LIVE)
   (T-10/09. RENV. sz. ügy) (1)

   ((„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az F1-LIVE közösségi ábrás védjegy bejelentése - Az F1 korábbi közösségi ábrás védjegy és az F1 Formula 1 korábbi nemzeti és nemzetközi szóvédjegyek - Viszonylagos kizáró okok - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése]”))
   (2015/C 046/49)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Formula One Licensing BV (Rotterdam, Hollandia) (képviselők: B. Klingberg és K. Sandberg ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: ESPN Sports Media Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: T. de Haan ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM első fellebbezési tanácsának a Racing-Live és a Formula One Licensing BV közötti felszólalási eljárással kapcsolatos 2008. október 16-i – határozata (R 7/2008–1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2008. október 16-i határozatát (R 7/2008–1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

               2)

               A Törvényszék az OHIM-ot és az ESPN Sports Media Ltd-t kötelezi a Formula One Licensing BV-nél a Törvényszék és a Bíróság előtti eljárás során, valamint az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárás érdekében felmerült költségek viselésére.

      (1)  HL C 55., 2009.3.7.


title: T-144/05. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2008. december 18-i ítélete – Muñiz kontra Bizottság (Dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001 rendelet – A Vámkódex Bizottság vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (mechanika/egyebek) munkacsoportjának ülésére vonatkozó dokumentumok – A hozzáférés megtagadása – A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel)

text:
               21.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 44/41

         Az Elsőfokú Bíróság 2008. december 18-i ítélete – Muñiz kontra Bizottság
   (T-144/05. sz. ügy) (1)

   (Dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001 rendelet - A Vámkódex Bizottság „vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (mechanika/egyebek)’ munkacsoportjának ülésére vonatkozó dokumentumok - A hozzáférés megtagadása - A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel)
   (2009/C 44/70)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: Pablo Muñiz (Brüsszel [Belgium]) (képviselő, kezdetben: B. Dehandschutter ügyvéd, később L. Defalque ügyvéd)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: P. Costa de Oliveira és I. Chatzigiannis, meghatalmazottak)
   Az ügy tárgya
   A Vámkódex Bizottság „vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (mechanika/egyebek)” munkacsoportjának 2004. szeptember havi üléséről készült jegyzőkönyvekhez, és azzal kapcsolatos más dokumentumokhoz való hozzáférést a felperestől megtagadó 2005. február 3-i bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem.
   Az ítélet rendelkező része

               1)

                  Az Elsőfokú Bíróság megsemmisíti a 2005. február 3-i bizottsági határozatot, amennyiben az megtagadja a hozzáférést a házimozikra vonatkozó, „TAXUD/1369/2003” dokumentumokhoz, a hibrid gépjárművekre vonatkozó„TAXUD/974/2004”dokumentumokhoz, a stabilizált áramellátókra vonatkozó„TAXUD/1342/2003”, „TAXUD/2465/2004” és„TAXUD/2495/2004”dokumentumokhoz, a hiányos automatikus adatfeldolgozást végző gépekre vonatkozó„XXI/770/1998”dokumentumokhoz, és a Vámkódex Bizottság„vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (mechanika/egyebek)”munkacsoportjának 2004. szeptember havi üléséről készült jegyzőkönyvekhez(„TAXUD/3010/2004”dokumentum – V. melléklet).

               2)

               Az Elsőfokú Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

               3)

                  Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezi Pablo Muñiz költségeinek viselésére.

      (1)  HL C 132., 2005.5.28.


title: T-460/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. május 5-i ítélete — CheapFlights International kontra OHIM — Cheapflights (Cheapflights) ( „Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A Cheapflights közösségi ábrás védjegy bejelentése — CheapFlights korábbi nemzeti ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Megjelölések hasonlósága — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja” )

text:
               25.6.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 186/22

         A Törvényszék 2011. május 5-i ítélete — CheapFlights International kontra OHIM — Cheapflights (Cheapflights)
   (T-460/09. sz. ügy) (1)

   (Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A Cheapflights közösségi ábrás védjegy bejelentése - CheapFlights korábbi nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Megjelölések hasonlósága - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)
   2011/C 186/40
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: CheapFlights International Ltd (Ballybofey, Írország) (képviselők: A. von Mühlendahl és H. Hartwig ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Botis meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Cheapflights Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Edenborough QC)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a CheapFlights International Ltd és a Cheapflights Ltd közötti felszólalási eljárásra vonatkozó, 2009. augusztus 31-i R 1356/2007-4. sz. ügyben hozott határozatával szemben benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               A Törvényszék a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 31-i R 1356/2007-4. sz. ügyben hozott határozatát hatályon kívül helyezi.

               2.

               A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

               3.

               A Törvényszék az OHIM-ot és a Cheapflights Ltd-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve a CheapFlights International Ltd-nek a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeit is.

      (1)  HL C 24., 2010.1.30.


title: C-259/17. sz. ügy: A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rózsavölgyi Zoltán és Rózsavölgyi Zoltánné kontra Unicredit Leasing Hungary Zrt. és Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

text:
               7.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 256/8

         A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2017. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rózsavölgyi Zoltán és Rózsavölgyi Zoltánné kontra Unicredit Leasing Hungary Zrt. és Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.
   (C-259/17. sz. ügy)
   (2017/C 256/07)
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Budai Központi Kerületi Bíróság

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Rózsavölgyi Zoltán, Rózsavölgyi Zoltánné

      Alperesek: Unicredit Leasing Hungary Zrt., Unicredit Leasing Immo Truck Zrt.

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Tekintettel különösen arra, hogy amennyiben a szerződés elsődleges tárgyának meghatározása tisztességtelennek minősül, akkor az a szerződés teljes (és nem részleges) érvénytelenségét eredményezi, a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása (ahol a feltétel a továbbiakban nem jelenthet kötelezettséget a fogyasztóra nézve), járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, így különösen deviza alapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra /a továbbiakban: a követelés pénzneme/ és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek /a továbbiakban: a teljesítés pénzneme/) forintkölcsön szerződésnek legyen tekintendő?

                           1.1

                           Feltéve, hogy a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát meghatározó feltétel tisztességtelenségéből fakadó semmisség alkalmazása járhat olyan következménnyel, hogy annak köszönhetően a szerződés jogi minősítése ténylegesen vagy hatásait tekintve módosul, ezen jogi minősítésben bekövetkezett változás járhat-e olyan következménnyel (pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül), hogy a jogviszony egyes pénzügyileg releváns paraméterei akár a fogyasztóra nézve hátrányosan is módosulnak (pl. jegybanki alapkamat vagy forintkölcsönökre alkalmazott piaci alapú kamatmérték visszaható hatályú alkalmazása a szerződés szerinti alacsonyabb kamatmérték helyett)?

               2)

               A tisztességtelenség jogkövetkezménye abszolút érvényű és tisztán jogkérdés vagy a tisztességtelenség jogkövetkezményének levonásakor jelentőséget lehet tulajdonítani

                           (1)

                           más, a tisztességtelenséggel érintettől eltérő szerződéstípusok szerződési gyakorlatának;

                           (2)

                           egyes gazdaságilag közvetlenül érintett szereplők (deviza alapú kölcsönök esetében pl. az ún. devizaadós társadalmi csoport és a bankrendszer) feltételezett sérülékenységének; vagy

                           (3)

                           egyes gazdaságilag közvetlenül nem érintett harmadik személyek vagy csoportok érdekeinek, így pl. annak, hogy a semmisség következtében az ún. devizaadós társadalmi csoport tagjai végeredményben, a számszaki elszámolást figyelembe véve akár túlnyomórészt jobban is járhatnak az ún. forintadós társadalmi csoport tagjainál?

               3)

               A 93/13 EGK (1) irányelv 3. cikk (1) bekezdése, 4. cikk (2) bekezdése, 5. cikke, és 6. cikk (1) bekezdése (azaz a tisztességtelenség megítélése és annak jogkövetkezménye) szempontjából az árfolyamkockázat viselését a fogyasztóra hárító feltétel (azaz a kockázatviselést szabályozó szerződéses rendelkezés/ek összessége/) minősülhet-e több feltételnek?

               4)

               A 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése (miszerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve) értelmezhető-e akként, hogy adott feltétel (nem annak bizonyos szakasza, hanem a teljes vizsgált feltétel) lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból (pl. egyéni bírói mérlegelés függvényében) bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen), pl. bírósági határozat, nemzeti jogszabály által meghatározott speciális jogkövetkezmény, jogszabályi- vagy jogegységi határozati rendelkezés alkalmazásán keresztül?

                           4.1

                           Feltéve, hogy a 93/13 EGK irányelv 6. cikk (1) bekezdése értelmezhető akként, hogy adott teljes feltétel lehet úgy teljes mértékben tisztességtelen avagy egyszerre részben tisztességes és részben tisztességtelen, hogy az részben alkalmazható, azaz abból bizonyos mértékig kötelezettségek származhatnak a fogyasztóra nézve (azaz hatását tekintve mindkét esetben csak bizonyos mértékig tisztességtelen); az, hogy a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a teljes kölcsönszerződés érvénytelennek minősül, járhat-e olyan következménnyel, hogy a számszaki elszámolás tekintetében összességében hátrányosabb helyzetbe kerül a fogyasztó és kedvezőbbe a másik professzionális szerződő fél, mintha a szerződés elsődleges tárgyát meghatározó vizsgált feltétel tisztességtelensége okán a kölcsönszerződés csupán részben minősülne tisztességtelennek (miszerint a szerződés további feltétel[e]i változatlan tartalommal továbbra is kötik a feleket)?

               5)

                           5.1

                           Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján teljesítendő törlesztőrészlet összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált fogyasztói jövedelem összegét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

                           5.2

                           Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses rendelkezés, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint a kölcsönszerződés alapján mindenkor fennálló tőketartozás összege meghaladhatja a másik professzionális szerződő fél által lefolytatott hitelképességi vizsgálat keretében bevizsgált, a fogyasztó rendelkezésére álló fedezeti vagyon értékét, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást ír elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

                           5.3

                           Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, miszerint (1) az árfolyamváltozásnak nincs felső határa, (2) az árfolyamváltozás lehetősége valós, vagyis a kölcsönszerződés futamideje alatt is bekövetkezhet, (3) annak köszönhetően a törlesztőrészlet összege korlátozás nélkül megemelkedhet, (4) az árfolyamváltozás kapcsán nem csak a törlesztő részlet összege, hanem a tőketartozás összege is korlátozás nélkül megnőhet, (5) a lehetséges veszteség végtelen nagyságú, (6) a szükséges biztonsági intézkedések hatása korlátozott és folyamatos figyelmet kíván, (7) amelyet a másik professzionális szerződő fél nem vállal biztosítani, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

                           5.4

                           Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá arra, hogy szintén elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés szerint a szerződési terheknek a kölcsönszerződés megkötését követő – előre nem látható – egyoldalú eltolódása a tisztességtelenség körében nem értékelhető, tekintettel arra, hogy a semmisségi oknak a szerződés megkötésekor kell fennállnia, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján a másik professzionális szerződő fél által (egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett és alkalmazott, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezett figyelemfelhívást az árfolyamváltozás futamidő (legalább kezdőidőszaka) alatt várható iránya, minimális és/vagy maximális mértéke tekintetében (pl. a forward árfolyamszámítás módszertanára és/vagy a kamatparitás elvére alapítottan /amelynek értelmében a deviza alapú kölcsönök tekintetében a kamatelőny, azaz a LIBOR vagy az EURIBOR kamat BUBOR kamatnál alacsonyabb szintje, nagy biztonsággal prognosztizálható árfolyamveszteséghez vezet fogyasztói oldalon, azaz a teljesítés pénznemének árfolyama romlik a követelés pénznemének árfolyamához képest/)?

                           5.5

                           Tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő, a teljesítés- és a követelés pénznemek árfolyamainak egymáshoz viszonyított múltbeli alakulását tartalmazó adatsor/grafikon számszerűsítve) bemutatja az árfolyamkockázat fogyasztóra hárításából várhatóan eredő valós adósi kockázatot, tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, továbbá az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható a másik professzionális szerződő féltől, hanem az is, hogy a fogyasztó a tájékoztatás alapján képes legyen értékelni is a rá áthárított árfolyamkockázat rá nézve – esetlegesen jelentős – gazdasági következményeit is, és ennélfogva az általa felvett kölcsön teljes költségét?

                           5.6

                           Különös tekintettel arra, hogy elképzelhető, akár létező tagállami bírói gyakorlat vagy jogszabály szerinti következtetés alapján a deviza alapú kölcsönszerződések esetében a fogyasztó az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték miatt adósodott el devizában, aminek ellenében kizárólagosan ő viseli az árfolyamváltozás hatásait, továbbá tekintettel arra is, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály írásbeli kockázatfeltárást írhat elő és nem a kockázat fennálltának puszta deklarálását és telepítését, illetve az Európai Unió Bírósága előtt C-26/13. szám alatt folyamatban volt ügy indoklásának 74. pontja értelmében nem csupán a kockázat fogyasztó által felismerhetővé tétele elvárható, hanem annak fogyasztó által értékelhetővé tétele is; tisztességesnek, azaz világosnak és érthetőnek minősülhet-e a gazdasági következmények tekintetében az a törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel, amely nem tartalmaz kifejezetten olyan figyelemfelhívást, amely egzakt módon (pl. legalább a fogyasztó által vállalt futamidővel azonos időtartamot felölelő múltbeli adatokra alapítottan kifejezetten és számszerűsítve) bemutatja a forintkölcsönök esetében alkalmazott BUBOR és a deviza alapú kölcsönök esetében alkalmazott LIBOR vagy EURIBOR közötti várható kamatnyereség mértékét?

               6)

               A törvényben előírt, szükségképpen általános jelleggel megfogalmazott tájékoztatási kötelezettség alapján (a másik professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt és általános szerződési feltételként) megszerkesztett, az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződéses feltétel tisztességességének megítélése körében a bizonyítási teher mennyiben terheli a fogyasztót és/vagy a másik professzionális szerződő felet annak megítélése körében, hogy a fogyasztónak az őt visszavonhatatlanul kötelező tárgybeli szerződéses feltétel vonatkozásában az alapos megismerésre volt-e tényleges lehetősége a kölcsönszerződés megkötését megelőzően (93/13 EGK irányelv 3. cikk (3) bekezdés és melléklet 1.i) pont)?

               7)

               Olyan szolgáltatóknak tekintendőek-e a saját devizaárfolyamot alkalmazó, a fogyasztókkal szerződő professzionális szerződő fél hitelintézetek a deviza alapú kölcsönszerződések tekintetében – azaz olyan tranzakciók tekintetében, amelyek olyan szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyek ára pénzpiaci árfolyam-ingadozásokhoz kapcsolódik – akik az ár alakulására nem képesek befolyást gyakorolni (93/13 EGK irányelv, melléklet 2.c) pont)?

      (1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.)


title: T-99/06. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 23-i ítélete — Phildar kontra OHIM — Comercial Jacinto Parera (FILDOR) ( Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A FILDOR közösségi szóvédjegy bejelentése — A PHILDAR korábbi félábrás nemzeti védjegy — A FILDOR korábbi nemzeti szóvédjegy — A PHILDAR korábbi nemzetközi szó- és félábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 62. cikke és 73. cikke (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 64. és 75. cikke )

text:
               7.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 267/54

         Az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 23-i ítélete — Phildar kontra OHIM — Comercial Jacinto Parera (FILDOR)
   (T-99/06. sz. ügy) (1)

   („Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A FILDOR közösségi szóvédjegy bejelentése - A PHILDAR korábbi félábrás nemzeti védjegy - A FILDOR korábbi nemzeti szóvédjegy - A PHILDAR korábbi nemzetközi szó- és félábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 62. cikke és 73. cikke (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 64. és 75. cikke”)
   2009/C 267/91
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Phildar SA (Roubaix, Franciaország) (képviselő: E. Baud ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Comercial Jacinto Parera SA (Barcelona, Spanyolország)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM második fellebbezési tanácsának 2006. január 16-i, a Phildar SA és a Comercial Jacinto Parare, SA közötti felszólalási eljárás tárgyában hozott határozata (R 245/2004-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               Az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2006. január 16-i határozatát (R 245/2004-2. sz. ügy).

               2.

               Az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 121., 2006.5.20.


title: F-28/11. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2011. július 12-i végzése — BC kontra Tanács

text:
               27.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 252/58

         A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2011. július 12-i végzése — BC kontra Tanács
   (F-28/11. sz. ügy) (1)

   2011/C 252/135
   Az eljárás nyelve: francia
   A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 173., 2011.6.11., 16. o.


title: C-68/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (ötödik tanács) a T-240/02. sz. Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. december 7-én hozott ítélete ellen a Koninklijke Coöperatie Cosun UA által 2005. február 11-én benyújtott fellebbezés

text:
               2.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 82/22

         Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (ötödik tanács) a T-240/02. sz. Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. december 7-én hozott ítélete ellen a Koninklijke Coöperatie Cosun UA által 2005. február 11-én benyújtott fellebbezés
   (C-68/05 P. sz. ügy)
   (2005/C 82/45)
   Az eljárás nyelve: holland
   A Koninklijke Coöperatie Cosun UA 2005. február 11-én fellebbezést nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (ötödik tanács) a T-240/02. sz. Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. december 7-én hozott ítélete ellen. A fellebbező felet képviseli: M.M. Sloboom és N.J. Helder, ügyvédek.
   A fellebbező fél azt kéri, hogy a Bíróság:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

               —

               elsődlegesen, a megtámadott határozat megsemmisítésével hozzon végleges határozatot;

               —

               másodlagosan, utalja vissza az ügyet az Elsőfokú Bíróságra;

               —

               kötelezze az Európai Közösségek Bizottságát az elsőfokú és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Első jogalap
   A közösségi jog megsértése, amennyiben az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a kivitelre nem került C cukor utáni teher nem minősül behozatali vagy kiviteli vámnak az 1430/79/EGK rendelet 13. cikke értelmében.
   Második vagylagos jogalap
   Tévedett az Elsőfokú Bíróság, amikor nem ismerte el, hogy a kivitelre nem került C cukor utáni teher ténylegesen behozatali vámnak minősül a 1430/79/EGK rendelet alkalmazásában.
   Ez a jogalap három részből tevődik össze:

               A.

               Tévedett az Elsőfokú Bíróság, amikor nem ismerte el, hogy a kivitelre nem került C cukor utáni terhet vámnak kell tekinteni, mivel annak célja megegyezik a váméval.

               B.

               Tévedett az Elsőfokú Bíróság amikor nem ismerte el, hogy a kivitelre nem került C cukor utáni teher kiszabásának módja arra utal, hogy a terhet vámnak kell tekinteni.

               C.

               Tévedett az Elsőfokú Bíróság amikor nem ismerte el, hogy a kivitelre nem került C cukorra terhelendő összeg kiszabásának módja arra utal, hogy a terhet vámnak kell tekinteni.

         Harmadik vagylagos jogalap
   Az Elsőfokú Bíróság megsértette a közösségi jogot a fellebbező fél által a kereseti kérelemben vagylagosan megjelölt második és harmadik jogalap vizsgálata során.
   Ez a jogalap két részből tevődik össze:

               A.

               Az Elsőfokú Bíróság túlterjeszkedik a jogvita keretein a fellebbező fél által az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott kereseti kérelemben megjelölt második jogalap vizsgálata során.

               B.

               Az Elsőfokú Bíróság jogellenesen hagyja figyelmen kívül a fellebbező fél által vagylagosan megjelölt harmadik jogalapot.

         Negyedik vagylagos jogalap
   Az egyenlő bánásmód, a jogbiztonság és a méltányosság elveinek megsértése.


title: T-89/16. P. sz. ügy: A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Clarke és társai kontra EUIPO („Fellebbezés — Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Olyan felmondási okot tartalmazó, határozott idejű szerződés, amely alapján megszűnik a szerződés abban az esetben, ha az alkalmazottat nem veszik fel a következő nyílt versenyvizsga tartaléklistájára — A felmondási ok alkalmazása — Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése — Gondoskodási kötelezettség — Jogos bizalom”)

text:
               7.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 256/22

         A Törvényszék 2017. június 27-i ítélete – Clarke és társai kontra EUIPO
   (T-89/16. P. sz. ügy) (1)

   ((„Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Olyan felmondási okot tartalmazó, határozott idejű szerződés, amely alapján megszűnik a szerződés abban az esetben, ha az alkalmazottat nem veszik fel a következő nyílt versenyvizsga tartaléklistájára - A felmondási ok alkalmazása - Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése - Gondoskodási kötelezettség - Jogos bizalom”))
   (2017/C 256/24)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Fellebbezők: Nicole Clarke (Alicante, Spanyolország), Sigrid Dickmanns, (Gran Alacant, Spanyolország) és Elisavet Papathanasiou (Alicante) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: A. Lukošiūtė, meghatalmazott, segítője: de B. Wägenbaur ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (harmadik tanács) 2015. december 15-i Clarke és társai kontra OHIM ítélete (F-101/14-F-103/14, EU:F:2015:151) ellen, annak hatályon kívül helyezése iránt benyújtott fellebbezés.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a fellebbezést elutasítja.

               2)

               Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns és Elisavet Papathanasiou maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről a jelen eljárásban felmerült költségeket.

      (1)  HL C 145., 2016.4.25.


title: C-362/06. sz. ügy: A T-150/05. sz., Markku Sahlstedt és társai kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2006. június 22-én hozott végzés ellen Markku Sahlstedt, Juha Kankkunen, Mikko Tanner, Toini Tanner, Liisa Tanner, Eeva Jokinen, Aili Oksanen, Olli Tanner, Leena Tanner, Aila Puttonen, Risto Tanner, Tom Järvinen, Runo K. Kurko, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry und MTK:n säätiö által 2006. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               28.10.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 261/13

         A T-150/05. sz., Markku Sahlstedt és társai kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2006. június 22-én hozott végzés ellen Markku Sahlstedt, Juha Kankkunen, Mikko Tanner, Toini Tanner, Liisa Tanner, Eeva Jokinen, Aili Oksanen, Olli Tanner, Leena Tanner, Aila Puttonen, Risto Tanner, Tom Järvinen, Runo K. Kurko, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry und MTK:n säätiö által 2006. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés
   (C-362/06. sz. ügy)
   (2006/C 261/24)
   Az eljárás nyelve: finn
   Felek

      Fellebbezők: Markku Sahlstedt, Juha Kankkunen, Mikko Tanner, Toini Tanner, Liisa Tanner, Eeva Jokinen, Aili Oksanen, Olli Tanner, Leena Tanner, Aila Puttonen, Risto Tanner, Tom Järvinen, Runo K. Kurko, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry und MTK:n säätiö (képviselő: K. Marttinen, asianajaja)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága, a Finn Köztársaság
   A fellebbezők kérelmei
   A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság

               —

               semmisítse meg az Elsőfokú Bíróságnak a T-150/05. sz. ügyben 2006. június 22-én hozott végzését, amellyel a keresetet – mint elfogadhatatlant – elutasította;

               —

               állapítsa meg, hogy a T-150/05. sz. ügyben benyújtott kereset elfogadható;

               —

               az ügyben hozzon érdemi határozatot, és adjon helyt az Elsőfokú Bíróság előtt felperesekként szereplő felek kérelmeinek, és ezáltal a T-150/05. sz. ügyben benyújtott keresetnek teljes terjedelmében;

               —

               kötelezze az Európai Közösségek Bizottságát az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás, valamint a Bíróság előtti eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A felperesek szerint az Elsőfokú Bíróság álláspontja az volt, hogy a 2005/101//EK bizottsági határozat (1) a felpereseket nem érinti „közvetlenül” az EK 230. cikk értelmében. A keresetet elfogadhatatlanság címén elutasító határozat jogilag hibás, és az alábbi okok miatt hatályon kívül helyezendő:

               1.

                  Közvetlen kihatás a jogi helyzetre.

               Az Elsőfokú Bíróság a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (2) 6. cikkét helytelenül értelmezte, amikor abból indult ki, hogy a Bizottság határozata nem vált ki közvetlen joghatásokat a felperesek vonatkozásában. A felperesek álláspontja szerint azonban a határozat közvetlenül kihat jogi helyzetükre, mivel

                           i)

                           egy adott területet végleges hatállyal minősít védelmi területté;

                           ii)

                           károsítási tilalmat vezetett be a telektulajdonosok vonatkozásában;

                           iii)

                           előírta a projektek vizsgálatának kötelezettségét.

               2.

                  Minden további intézkedés nélkül beálló közvetlen hatások.

               Az Elsőfokú Bíróság helytelenül értelmezte a 6. cikket, mivel úgy vélte, hogy a bizottsági határozat csak akkor vált ki joghatásokat, ha a tagállam olyan intézkedéseket tesz, amelyek meghozatala mérlegelési jogkörébe tartozik. A felperesek álláspontja szerint azonban a Bizottság határozatából részben olyan joghatások is erednek – mint pl. a károsítási tilalom, és a programok vizsgálatának kötelezettsége – amelyek automatikusan, minden külön tagállami végrehajtási intézkedés nélkül bekövetkeznek.

               3.

                  Hatékony jogorvoslati lehetőség hiánya.

               Az európai közösségi jog szerint a közigazgatási és bírósági eljárásban a kontradiktórius eljárás elve érvényesül. Ezen elv értelmében a felek a határozatokkal szembeni valós keresetindítási joggal, vagy más hatékony jogorvoslati eszközzel kell, hogy rendelkezzenek. A keresetindítási jog megtagadása esetén a felpereseknek a jelen eljárás egyetlen szakaszában sem volna lehetőségük annak a hatósági határozatnak a megtámadására, amely a telkeiket felvette a Natura 2000 hálózatba, és a károsítási tilalom, illetve a programok vizsgálatának kötelezettsége formájában korlátozásokat vezetett be velük szemben. Olyan határozatról van szó, amely az érintett területek helyzetét a Natura 2000 hálózatba felvett területekként véglegesen meghatározta.

      (1)  HL L 40., 1. o.

      (2)  HL L 206., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.


title: T-202/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. november 20-i végzése – Zitro IP kontra OHIM (WORLD OF BINGO) („Közösségi védjegy — A WORLD OF BINGO közösségi ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)

text:
               1.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 38/59

         A Törvényszék 2015. november 20-i végzése – Zitro IP kontra OHIM (WORLD OF BINGO)
   (T-202/15. sz. ügy) (1)

   ((„Közösségi védjegy - A WORLD OF BINGO közösségi ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”))
   (2016/C 038/79)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Zitro IP Sàrl (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: A. Canela Giménez, ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: V. Melgar és J. Crespo Carrillo, meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a WORLD OF BINGO ábrás megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozásával kapcsolatban 2015. február 23-án hozott határozata (R 1899/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Zitro IP Sàrl-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 198., 2015.6.15.


title: C-360/11. sz. ügy: 2011. július 8-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

text:
               24.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/8

         2011. július 8-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság
   (C-360/11. sz. ügy)
   2011/C 282/15
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselő: L. Lozano Palacios meghatalmazott)

      Alperes: Spanyol Királyság

      Kereseti kérelmek

               —

               A felperes annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy a Spanyol Királyság, mivel kedvezményes HÉA-mértéket alkalmazott az alábbiak vonatkozásában:

                           —

                           gyógyszerkészítmények előállításához szokásosan és megfelelően alkalmazható gyógyászati anyagok a spanyol HÉA-törvény 91. cikke első bekezdése (1) albekezdése 5. pontjának és második bekezdése (1) albekezdése 3. pontjának megfelelően,

                           —

                           olyan orvosi eszközök, anyagok, felszerelések és berendezések, amelyek objektívan vizsgálva kizárólag emberi vagy állati betegségek vagy állapotok megelőzésére, diagnosztizálására, kezelésére, enyhítésére vagy gyógyítására használhatók, de amelyek rendeltetése nem „rendszerint fogyatékosságok enyhítése vagy kezelése fogyatékkal élők általi személyes és kizárólagos használatuk során” a spanyol HÉA-törvény 91. cikke első bekezdése (1) albekezdése 6. pontja második bekezdésének értelmében,

                           —

                           alapvetően és főképpen állatok testi fogyatékosságainak ellensúlyozására felhasználható készülékek és eszközök a spanyol HÉA-törvény 91. cikke első bekezdése (1) albekezdése 6. pontja első bekezdésének értelmében,

                           —

                           alapvetően és főképpen emberi fogyatékosságok ellensúlyozására használt olyan készülékek és eszközök, amelyek rendeltetése nem „fogyatékkal élők” (mivel e kifejezés a szokásos, azaz a „beteg” kifejezéstől eltérő, és annál szűkebb értelemben értendő) általi személyes és kizárólagos használatuk a spanyol HÉA-törvény 91. cikke első bekezdése (1) albekezdése 6. pontja első bekezdésének értelmében,

         nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) III. mellékletével együttesen értelmezett 98. cikkéből eredő kötelezettségeit;

               —

               a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A Bizottság úgy véli, hogy a kedvezményes HÉA-mértéknek a spanyol HÉA-törvény 91. cikke első bekezdése (1) albekezdésének 5. és 6. pontjában, illetve 91. cikke második bekezdése (1) albekezdésének 3. pontjában szabályozott rendszere túlmegy a HÉA-irányelv által engedélyezett alkalmazási körön, mivel meghaladja az említett irányelv III. mellékletének 3. és 4. kategóriájában a tagállamok számára kínált lehetőségeket. A spanyol hatóságok jogértelmezése ellentétes az irányelv szövegével és rendszerével, továbbá ellentétben áll azon ítélkezési gyakorlattal, hogy a közös HÉA-rendszer általános szabályai alóli kivételeket szigorúan kell értelmezni.

      (1)  HL L 347., 1. o.


title: T-389/09. sz. ügy: 2009. június 22-én benyújtott kereset — Labate kontra Bizottság

text:
               19.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 312/30

         2009. június 22-én benyújtott kereset — Labate kontra Bizottság
   (T-389/09. sz. ügy)
   2009/C 312/51
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Kay Labate (Tarquinia, Olaszország) (képviselő: I. Forrester, QC)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

      Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság az EK 232. cikk értelmében vett intézményi mulasztást követett el.

               —

               Az Elsőfokú Bíróság kötelezze a Bizottságot a határozatának való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatalára.

               —

               Az Elsőfokú Bíróság — annak elkerülésére, hogy a jelen ügyet a gyorsított eljárásban történő tárgyalás iránti külön kérelemmel kelljen terhelni — soron kívül bírálja el a jelen ügyet, és hat héten belül hozzon határozatot.

               —

               Az Elsőfokú Bíróság rendelje el azoknak az egyéb, illetve további intézkedéseknek a meghozatalát, amelyeket szükségesnek ítél.

               —

               Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a jelen eljárással kapcsolatos költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   2009. február 20-án a felperes az EK 232. cikk alapján kérelmet nyújtott be az iránt, hogy a Bizottság hozzon határozatot arról, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke és az Európai Közösségek tisztviselői foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázatának fedezésére vonatkozó közös szabályozás alapján foglalkozási eredetű betegségnek ismeri el néhai férje tüdőrákját.
   Ilyen határozat, illetve bármilyen álláspont határidőn belüli kialakítása hiányában a felperes annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy a Bizottság — azzal, hogy ésszerű időn belül nem hozott határozatot a férje betegsége foglalkozási eredetűségének elismerésére vonatkozó kérelméről — nem tett eleget a személyzeti szabályzat 90. cikkéből és az Európai Közösségek tisztviselői foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázatának fedezésére vonatkozó közös szabályozás 23. cikkéből eredő kötelezettségeinek, és ezért az EK 232. cikk értelmében vett intézményi mulasztást követett el.


title: C-449/09. sz. ügy: A Bíróság 2010. október 28-i végzése (a Sofiyski gradsi sad (Bulgária) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Canon Kabushiki Kaisha kontra IPN Bulgaria OOD (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése — Védjegyek — 89/104/EGK irányelv — A védjegyjogosult azon joga, hogy fellépjen az e védjeggyel ellátott áruk EGT-n belüli első, hozzájárulása nélkül történő forgalomba hozatalával szemben)

text:
               19.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 89/2

         A Bíróság 2010. október 28-i végzése (a Sofiyski gradsi sad (Bulgária) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Canon Kabushiki Kaisha kontra IPN Bulgaria OOD
   (C-449/09. sz. ügy) (1)

   (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése - Védjegyek - 89/104/EGK irányelv - A védjegyjogosult azon joga, hogy fellépjen az e védjeggyel ellátott áruk EGT-n belüli első, hozzájárulása nélkül történő forgalomba hozatalával szemben)
   2011/C 89/02
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Sofiyski gradsi sad (Bulgária)

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Canon Kabushiki Kaisha

      Alperes: IPN Bulgaria OOD

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sofiyski gradski sad — A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK első tanácsi irányelv (HL L 40, 1–7. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 92. o.) 7. cikkével összefüggésben értelmezett 5. cikkének az értelmezése — Eredeti áruknak a védjegyjogosult hozzájárulása nélküli párhuzamos behozatala — E jogosult lehetősége arra, hogy fellépjen a védjeggyel azonos valamely megjelölésnek, gazdasági tevékenység körében, beleegyezése nélkül történő használatával szemben — A jogosult jogai kimerülésének hiánya.

      Rendelkező rész

   A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK első tanácsi irányelv 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a védjegyjogosult felléphet az e védjeggyel ellátott eredeti áruk EGT-n belüli első, hozzájárulása nélkül történő forgalomba hozatalával szemben.

      (1)  HL C 100., 2010.4.17.


title: T-783/14. sz. ügy: 2014. november 25–én benyújtott kereset – SolarWorld kontra Bizottság.

text:
               2.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 73/40

      2014. november 25–én benyújtott kereset – SolarWorld kontra Bizottság.
      (T-783/14. sz. ügy)
      (2015/C 073/51)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: SolarWorld AG (Bonn, Németország) (képviselők: L. Ruessmann ügyvéd, és J. Beck Solicitor)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg, hogy a kereset elfogadható és megalapozott,

                  —

                  semmisítse meg a megtámadott határozatot,

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A felperes a keresetével a Bizottság azon határozatának a megsemmisítését kéri, amely kiigazította a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik behozatalára vonatkozó minimális importárat.
      A felperes keresetének alátámasztása végett egyetlen jogalapra hivatkozik, amelynek keretében azt állítja, hogy a Bizottság megsértette az 1225/2009 rendelet (1) 8. cikkének (1) bekezdését, és az 597/2009 tanácsi rendelet (2) 13. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy a minimális importár kiigazítása során nem mérte fel, hogy a kiigazított minimális importár megfelelő-e a dömping és a szubvenció káros hatásainak elhárításához.

         (1)  Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 51. o., helyesbítés: HL 2010. L 7., 22 o.)

         (2)  Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 188., 93. o.)