title: C-547/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – Románia kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/30

      2020. október 23-án benyújtott kereset – Románia kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa
      (C-547/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/34)
      Az eljárás nyelve: román

         Felek

         Felperes: Románia (képviselők: E. Gane, R. I. Haţieganu és A. Rotăreanu, meghatalmazottak)

         Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  semmisítse meg részlegesen az (EU) 2020/1055 rendeletet. különösen

                              —

                              az 1. cikk 3. pontját, amely az 1071/2009/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját módosítja, és

                              —

                              a 2. cikk 4. pontjának a), b) és c) alpontját, amely az 1072/2009/EK rendelet 8. cikkét módosítja a (2a)o bekezdés beillesztésével, a (3) bekezdés módosításával és a (4o) bekezdés beillesztésével;

                        másodlagosan, kizárólag abban az esetben, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy e rendelkezések elválaszthatatlanul kapcsolódnak az (EU) 2020/1057 irányelv más rendelkezéseihez, illetve azok az említett aktus lényegére vonatkoznak, semmisítse meg teljes egészében ezen uniós jogi aktust

                  —

                  az Európai Parlamentet és a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében Románia három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                     Az EUMSZ 5. cikk (4) bekezdésében rögzített arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

                  Románia azt állítja, hogy az 1. cikk 3. pontja szerinti intézkedés, amely azon kötelezettségre vonatkozik, hogy a gépjárműnek nyolc héten belül vissza kell térnie az adott tagállam egyik működési központjába, nem szükséges ahhoz, hogy megerősödjön a társaság valós és tényleges jelenléte e tagállamban, és nyilvánvalóan alkalmatlan a kitűzött cél elérésére.
                  Ez az intézkedés olyan, gazdasági tekintetben igazolatlan és súlyos terhet jelent a gazdasági szereplők számára, amely felesleges működési költségeket okoz, és megnöveli az üres fuvarok számát, valamint a CO2 kibocsátást.
                  Ezenfelül Románia úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk 4. pontjának a), b) és c) pontja szerinti intézkedés, amely a kabotázsműveletek további korlátozásait írja elő, nyilvánvalóan nem alkalmas a kitűzött célok elérésére, és nem szükséges ahhoz, hogy meg lehessen oldani azokat a feltárt problémákat, amelyek a kabotázsra vonatkozó szabályok megsértésére vonatkoznak.
                  Ez az intézkedés visszalépést jelent a piac liberalizációjának jelenlegi szintjéhez képest, és az egyensúly felborulásához vezethet a fuvarozó társaságok logisztikai láncainak megszervezésében, növelheti az állásidőket és az üres fuvarok számát. Az újonnan bevezetett rendelkezések megnehezítik a kabotázsra vonatkozó szabályok alkalmazását, és bonyolulttá teszik az ellenőrzési mechanizmusokat, felesleges adminisztratív jellegű többletfeladatokat róva a gazdasági szereplőkre.
                  E két intézkedés aránytalan a tagállamok fuvarozó vállalkozásait, és különösen az Unió földrajzi perifériáján letelepedett fuvarozó vállalkozásokat érő negatív hatásokhoz viszonyítva.

                  2.

                     A második, a letelepedésnek az EUMSZ 49. cikkben rögzített szabadsága igazolatlan korlátozására alapított jogalap

                  Románia azt állítja, hogy az 1. cikk 3. pontjában előírt intézkedés jelentős működési költségeket okoz az Unió földrajzi perifériáján található tagállamokban letelepedett vállalkozásoknak. Egy ilyen társaságnak az ezen államokban történő létrehozása nyereségessége és – közvetetten – vonzereje jelentősen lecsökken. Ezenfelül, a már itt letelepedett gazdasági szereplők tevékenységüket Nyugat-Európa államaiba fogják áttenni abból a célból, hogy csökkentsék azokat a negatív hatásokat, amelyeket azon kötelezettség keletkeztet, hogy minden nyolc hétben vissza kell vinni a székhely szerinti tagállam működési központjába.
                  Következésképpen ez az intézkedés az EUMSZ 49. cikk értelmében vett letelepedési szabadság korlátozásának minősül. E korlátozás nem igazolt

                  3.

                     A harmadik, az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának az EUMSZ 18. cikkben rögzített elvére alapított jogalap

                  Románia azt állítja, hogy az az intézkedés, miszerint a járműveknek minden nyolc hétben vissza kell térniük a székhely szerinti tagállam működési központjába, valamint a kabotázsra vonatkozó további korlátozások ellentétesek az Unió konvergencia-célkitűzéseivel, és protekcionista jellegűek, ami jelentős akadályt képez az előtt, hogy a nem honos gazdasági szereplők a fuvarozási piacokra léphessenek.
                  Ezek az intézkedések, még ha látszólag nem is hátrányosan megkülönböztetők, de facto eltérő terjedelmű hatást gyakorolnak a tagállamok szintjén, mivel jelentős és aránytalan módon érintik az Unió földrajzi perifériáján található tagállamokban letelepedett fuvarozási gazdasági szereplők gazdasági tevékenységét.
                  Ezenfelül, az (EU) 2020/1057 irányelvben, az (EU) 2020/1054 (1) rendeletben és az (EU) 2020/1055 (2) rendeletben előírt intézkedések (amelyek a kabotázsműveletek további korlátozására, a járműnek a székely szerinti tagállam működési központjába minden nyolc hét után való visszatérésére, valamint a rendszeres heti pihenőidőnek a járműben történő eltöltésének tilalmára vonatkoznak) egy integrált jogalkotói csomag pilléreiként kerültek kidolgozásra, amely összefüggésben kizárólag ezek halmozott hatásainak elemzése képes feltárni ezeknek a fuvarozási piacra gyakorolt tényleges hatását.

         (1)  Az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020, L 249., 1. o.).

         (2)  Az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020, L 249., 17. o.).


title: C-548/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – Románia kontra Európai Parlement, az Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/31

      2020. október 23-án benyújtott kereset – Románia kontra Európai Parlement, az Európai Unió Tanácsa
      (C-548/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/35)
      Az eljárás nyelve: román

         Felek

         Felperes: Románia (képviselők: E. Gane, L. Liţu e M. Chicu, meghatalmazottak)

         Alperesek: Európai Parlement, az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      a felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  semmisítse meg részlegesen az (EU) 2020/1057 irányelvet, különösen 1. cikkének (3)–(6) bekezdését;
                  másodlagosan, kizárólag abban az esetben, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy e rendelkezések elválaszthatatlanul kapcsolódnak az (EU) 2020/1057 irányelv más rendelkezéseihez, illetve azok az említett aktus lényegére vonatkoznak, semmisítse meg teljes egészében ezen uniós jogi aktust;

                  —

                  a Parlementet és a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében Románia két jogalapra hivatkozik

                  1.

                     Az EUMSZ 5. cikk (4) bekezdésében rögzített arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

                  Románia azt állítja, hogy az a megoldás, hogy a közúti fuvarozás ágazatában a kiküldetéssel kapcsolatos szabályok alkalmazása tényállásának meghatározása érdekében a fuvarozási ügyletek tipológiájára történi hivatkozás, nem képezte tárgyát a Bizottság általi hatásvizsgálatnak, és azt semmiféle tudományos jelentés/tanulmány vagy adat nem támasztja alá.
                  A társjogalkotóknak a jelen ügyben kötelességük lettek volna hatásvizsgálatot végezni, mivel úgy módosították lényegileg a Bizottság javaslatát, hogy nem rendelkeztek elégséges olyan információval, amely lehetővé tette volna számukra az új intézkedés arányosságának vizsgálatát.
                  Ezenfelül, a fuvarozási ügyletek tipológiájának kritériuma bizonytalanságot kelt a fogadó tagállam és az alkalmazandó szabályozás meghatározásának vonatkozásában. Következésképpen az e kritériumra történő utalás sérti a jogbiztonságot, mivel –többek között – ellentétes az (EU) 2020/1057 irányelv kinyilvánított céljaival.
                  Mindemellett a közúti fuvarozás ágazatában a kiküldetésre vonatkozó szabályok a fuvarozási ügylet kritériumának fényében hatással lehet az ezen ágazatra jellemző rugalmasságra és gyorsaságra.

                  2.

                     A második, az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának az EUMSZ 18. cikkben rögzített elvére alapított jogalap

                  Románia azt állítja, hogy mivel a nemzetközi fuvarozások piaca objektíve centralizált/polarizált, és az Európai Unió periferikus övezetében fekvő tagállamok gazdasági szereplőinek részesedése a nemzetközi fuvarozások piacán növekedőben van, nyilvánvaló, hogy mivel elsődlegesen ezen övezetek gazdasági szereplői viselik a kiküldetéssel kapcsolatos adminisztratív és pénzügyi költségeket, és az (EU) 2020/1057 1. cikkének (1)–(6) bekezdéséhez hasonló intézkedések visszatarthatják őket az ügyletek teljesítésétől.
                  Ezenfelül, az (EU) 2020/1057 irányelvben, az (EU) 2020/1054 (1) rendeletben és az (EU) 2020/1055 (2) rendeletben előírt intézkedések (amelyek a kabotázsműveletek további korlátozására, a járműnek a székely szerinti tagállam működési központjába minden nyolc hét után való visszatérésére, valamint a rendszeres heti pihenőidőnek a járműben történő eltöltésének tilalmára vonatkoznak) egy integrált jogalkotói csomag pilléreiként kerültek kidolgozásra, amely összefüggésben kizárólag ezek halmozott hatásainak elemzése képes feltárni ezeknek a fuvarozási piacra gyakorolt tényleges hatását.

         (1)  Az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020, L 249., 1. o.).

         (2)  Az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020, L 249., 17. o.).


title: C-549/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – Ciprus kontra Európai Parlament és Tanács

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/33

      2020. október 23-án benyújtott kereset – Ciprus kontra Európai Parlament és Tanács
      (C-549/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/36)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselő: Erini Neofytou)

         Alperesek: Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

                  —

                  a Bíróság semmisítse meg az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 1. cikkének 3. pontját abban a részében, amely az 1071/2009 rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjának helyébe lép, illetve, másodlagosan, amennyiben a Bíróság úgy ítélné meg, hogy ez nem lehetséges, semmisítse meg teljes egészében az (EU) 2020/1055 rendelet 1. cikkének 3. pontját;

                  —

                  másodlagosan, amennyiben a Bíróság úgy ítélné meg, hogy nem lehet részlegesen megsemmisíteni a megtámadott rendeletet, amint az az első kereseti kérelemben szerepelt, semmisítse meg teljes egészében az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendeletet;

                  —

                  az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztására a felperes hét megsemmisítési jogalapra hivatkozik.

         Első megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 3. cikk (3) bekezdésével, az EUMSZ 11.cikkel, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkével, az EUSZ 3. cikk (1) bekezdésével, az EUMSZ 208. cikk (2) bekezdésével, az EUMSZ 216. cikk (2) bekezdésével, valamint a párizsi megállapodással összefüggésben értelmezett EUMSZ 90. cikket.

         Második megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az arányosság elvét, amint azt az EUSZ 5. cikk (4) bekezdése, valamint az EU-Szerződéshez és az EUM-szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyv 1. cikke rögzíti.

         Harmadik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, amint azt az EUMSZ 18. cikk, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 21. cikke, a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének az EUMSZ 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott elve, valamint – ha a Bíróság relevánsnak ítéli – az EUMSZ 95. cikk (1) bekezdése rögzíti.

         Negyedik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 91. cikk (1) bekezdését.

         Ötödik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 91. cikk (2) bekezdését, valamint az EUMSZ 90. cikket az EUSZ 3. cikk (3) bekezdésével és az EUMSZ 94. cikkel összefüggésben.

         Hatodik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették a vállalkozás szabadságát és a letelepedés szabadságát, amint azt az EUMSZ 49. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15. és 16. cikke rögzíti.

         Hetedik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 58 cikk (1) bekezdését az EUMSZ 91. cikkel és másodlagosan az EUMSZ 56. cikkel összefüggésben.

         (1)  HL 2020. L 249., 17. o.


title: C-550/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – Ciprus kontra Európai Parlament és Tanács

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/34

      2020. október 23-án benyújtott kereset – Ciprus kontra Európai Parlament és Tanács
      (C-550/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/37)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselő: Erini Neofytou)

         Alperesek: Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

                  —

                  a Bíróság semmisítse meg (.) a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1057 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1), és

                  —

                  az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztására a felperes öt megsemmisítési jogalapra hivatkozik.

         Első megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az arányosság elvét, amelyet az EUSZ 5. cikk (4) bekezdése, valamint az EU-Szerződéshez és az EUM-szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyv 1. cikke rögzít.

         Második megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, amint azt az EUMSZ 18. cikk, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 21. cikke, a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének az EUMSZ 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott elve, valamint – ha a Bíróság relevánsnak ítéli – az EUMSZ 95. cikk (1) bekezdése rögzíti.

         Harmadik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 91. cikk (1) bekezdését.

         Negyedik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 91. cikk (2) bekezdését, valamint az EUMSZ 90. cikket az EUSZ 3. cikk (3) bekezdésével és az EUMSZ 94. cikkel összefüggésben.

         Ötödik megsemmisítési jogalap: a felperes azt állítja, hogy az alperesek megsértették az EUMSZ 34. és az EUMSZ 35. cikket oly módon, hogy az nem igazolható az EUMSZ 36. cikk értelmében, valamint az EUMSZ 58. cikk (1) bekezdését az EUMSZ 91. cikkel, vagy másodlagosan az EUMSZ 56. cikkel összefüggésben.

         (1)  HL 2020. L 249., 49. o.


title: C-551/20. sz. ügy: 2020. október 26-án benyújtott kereset – Magyarország kontra Európai Parlament, Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/35

      2020. október 26-án benyújtott kereset – Magyarország kontra Európai Parlament, Európai Unió Tanácsa
      (C-551/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/38)
      Az eljárás nyelve: magyar

         Felek

         Felperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Szíjjártó K., meghatalmazottak)

         Alperesek: Európai Parlament, Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság semmisítse meg

                  —

                  a 2020/1054 rendelet (1) 1. cikke 6. pontjának c) pontját, valamint 2. cikkének 2. pontját, illetőleg szubszidiáriusan mindazon rendelkezéseket, amelyekkel a fenti rendelkezések elválaszthatatlan egységet alkotnak,

                  —

                  a 2020/1055 rendelet (2) 1. cikkének 3. pontját, amennyiben úgy módosítja az 1071/2009/EK rendelet 5. cikkét, hogy annak (1) bekezdésébe egy új b) pontot illeszt be, illetőleg szubszidiáriusan mindazon rendelkezéseket, amelyekkel a fenti rendelkezések elválaszthatatlan egységet alkotnak,

                  —

                  a 2020/1057 irányelv (3) 1. cikkét, illetve másodlagosan az 1. cikkének (6) bekezdését, valamint szubszidiáriusan mindazon rendelkezéseket, amelyekkel a fenti rendelkezések elválaszthatatlan egységet alkotnak,

                  —

                  valamint kötelezze az Európai Parlamentet és a Tanácsot az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      1.
            A 2020/1054 rendelet vitatott rendelkezéseire vonatkozó jogi érvek:

      A 2020/1054 1. cikke 6. pontjának c) pontjában foglalt rendelkezés – amely szerint a rendszeres heti pihenőidők és a korábbi csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként tartott, 45 óránál hosszabb heti pihenőidők nem tarthatók a járműben – a gyakorlatban végrehajthatatlan, mivel nem áll rendelkezésre annyi megfelelő pihenőhely, amennyire szükség lenne. A követelmény a jogalanyokra – a járművezetőkre és fuvarozási vállalkozásokra – aránytalan terhet ró, illetve a jogalkotók részéről nyilvánvaló mérlegelési hibát jelent. Ugyanígy, nyilvánvaló mérlegelési hibát jelent az is, hogy a jogalkotási eljárás során egyáltalán nem vizsgálták meg a vitatott rendelkezésben szereplő követelményeknek megfelelő szálláshelyek rendelkezésre állását, azok számát, elhelyezkedését, annak ellenére, hogy e tekintetében komoly aggályok merültek fel.
      A 2020/1054 rendelet 2. cikkének 2. pontja, amely megállapítja a második generációs (V2) intelligens menetíró készülékek járműbe való felszerelésének időpontját, a Magyar Kormány álláspontja szerint jogellenes. Először is, annak elfogadása során a jogalkotók nyilvánvaló mérlegelési hibát követtek el, illetve megsértették az arányosság elvét, mivel nem vizsgálták meg a határidő előrehozásának gazdasági, társadalmi hatásait. Másrészt a jogalkotók megsértették a gazdasági szereplők jogos várakozásait, illetőleg a bizalomvédelem és jogbiztonság elvét. Harmadszor, a rendelkezés sérti az Unió gazdasági versenyképességének fenntartására vonatkozó – az EUMSZ 151. cikkének második bekezdésében foglalt – követelményt, mivel jelenleg hasonló követelmény a nem uniós tagállamban letelepedett vállalkozások járműveire nem vonatkozik, így e vállalkozások egyértelműen versenyelőnybe kerülnek az uniós vállalkozásokhoz képest.
      2.
            A 2020/1055 rendelet vitatott rendelkezésére vonatkozó jogi érvek:

      A Magyar Kormány álláspontja szerint a jármű nyolchetente való visszatérési kötelezettsége sérti az arányosság követelményét, illetőleg nyilvánvaló mérlegelési hibát képez, minthogy az Európai Parlament, illetve a Tanács semmiféle hatásvizsgálatot nem végzett el ennek az új követelmények a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásait illetően, így nem rendelkezett semmiféle érdemi információval arra nézve, hogy az új követelmény arányos-e. Ezzel a jogalkotók megsértették az elővigyázatosság elvét is, minthogy az intézkedés környezeti hatásait nem mérték fel. Az intézkedés hatására a járműveknek sok esetben üresen kell visszatérniük, ami igen jelentős széndioxid-kibocsátást eredményez uniós szinten.
      Másrészt a követelmény sérti a diszkrimináció tilalmát, mivel másként érinti az EU középpontjában és annak perifériáján – és különösen az ún. „EU13 tagállamokban” – letelepedett fuvarozókat. Az EUMSZ 91. cikkének (2) bekezdése, illetve 94. cikke alapján a jogalkotóknak figyelembe kellett volna venniük ezen országok speciális körülményeit, és tartózkodniuk kellett volna olyan szabályozás elfogadásától, amely hatásában megkülönböztető jellegű.
      3.
            A 2020/1057 irányelv vitatott rendelkezéseire vonatkozó jogi érvek:

      Elsődleges kérelemként a Magyar Kormány kéri a 2020/1057 irányelv 1. cikkének megsemmisítését, amely a „járművezetők kiküldetésének különös szabályait” tartalmazza. Álláspontja szerint e „különös szabályok” azért jogellenesek, mivel a nemzetközi fuvarozást végző járművezetők nem tekinthetők olyan személyeknek, akik a 96/71/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti transznacionális intézkedést hajtanak végre, így nem terjedhetnek ki rájuk az említett irányelv rendelkezései.
      Másodlagosan, a Magyar Kormány a 2020/1057 irányelv 1. cikke (6) bekezdésének a megsemmisítését kéri, tekintettel arra, hogy a jogalkotók megsértették az egyenlő bánásmód követelményét azáltal, hogy az ún. kísért kombinált fuvarműveletekre nem terjed ki az irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében foglalt, a kétoldalú fuvarműveletekre vonatkozó mentesség. Ezenkívül, a Magyar Kormány e rendelkezés tekintetében is hivatkozik a hatástanulmány hiányára, és ezzel összefüggésben az arányosság elvének a megsértésére, illetőleg a jogalkotók nyilvánvaló mérlegelési hibájára.

         (1)  Az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020., L 249., 1. o.).

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1055 rendelete (2020. július 15.) Az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020., L 249., 17. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1057 irányelve (2020. július 15.) A közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2020. július 15-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2020., L 249., 49. o.).


title: C-552/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – Máltai Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/37

      2020. október 23-án benyújtott kereset – Máltai Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa
      (C-552/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/39)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Máltai Köztársaság (képviselők: A. Buhagiar meghatalmazott, D. Sarmiento Ramírez-Escudero, J. Sedano Lorenzo abogados)

         Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  Semmisítse meg az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az 1071/2009 rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját és a 1072/2009 rendelet (3) 8. cikkének (2a) bekezdését.

                  —

                  Az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a Máltai Köztársaság a megtámadott rendelkezések megsemmisítése iránti kérelmét az alábbi jogalapokra alapítja.
      Az első kereseti kérelem a 2020/1055 rendelet 1. cikke 3. pontjának (az ún. járművek visszatérésére vonatkozó szabálynak) a Bíróság általi megsemmisítésére irányul, mivel

                  —

                  az sérti az EUMSZ 11. cikkel együttesen értelmezett EUMSZ 91. cikk (2) bekezdést és az Európai Unió Alapjogi Chartája 37. cikkét, mivel azt a környezetei hatások vizsgálatának és a szállítási műveletekre gyakorolt komoly hatásai figyelmen kívül hagyásával fogadták el.

                  —

                  az sérti az EUSZ 5. cikk (4) bekezdését és az arányosság elvét, mivel az nem a legkevésbé korlátozó intézkedés és a környezeti és szállítási területen a költségek és a haszon figyelembevételével aránytalan kárt okoz.

            A második kérelem a 2020/1055 rendelet 2. cikke 4. pont a) alpontjának (a kabotázsműveleteket követő várakozásra vonatkozó szabálynak) a Bíróság általi megsemmisítésére irányul, mivel

                  —

                  az sérti az EUMSZ 91. cikke (2) bekezdését, tekintve, hogy az alperes figyelmen kívül hagyta az intézkedésnek a szállítási műveletekre gyakorolt jelentős hatását.

                  —

                  az sérti az EUSZ 5. cikk (4) bekezdését és az arányosság elvét, tekintve, hogy korlátozza a fuvarozók azon képességét, hogy logisztikájukat megszervezzék és járműveiket zökkenőmentesen üzemeltethessék.

                  —

                  az sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 21. cikkét, valamint az egyenlő bánásmód elvét, mivel objektív igazolás nélkül hagyták figyelmen kívül egy szigetország tagállam különleges jellegét és árufuvarozási piacát.

         (1)  HL 2020. L 249, 17. o.

         (2)  A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (HL 2009. L 300, 51. o.).

         (3)  A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 300, 72. o.).


title: C-553/20. sz. ügy: 2020. október 26-án benyújtott kereset – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/38

      2020. október 26-án benyújtott kereset – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa
      (C-553/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/40)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         Felek

         Felperes: Lengyel Köztársaság (képviselő: B. Majczyna, meghatalmazott)

         Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  semmisítse meg az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 1. cikke 6. pontjának d) alpontját;

                  —

                  az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

            Másodlagosan, amennyiben a Bíróság azt állapítaná meg, hogy a 2020/1054 rendelet megtámadott rendelkezései nem választhatók el e rendelet többi részétől annak érdemi módosítása nélkül, a Lengyel Köztársaság a 2020/1054 rendelet egészének megsemmisítését kéri.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A Lengyel Köztársaság a következő jogalapokat hozza fel a 2020/1054 rendelet megtámadott rendelkezéseivel szemben:

                  1.

                  az arányosság elvének (az EUSZ 5. cikk (4) bekezdése) azáltal történő megsértésére alapított jogalap, hogy önkényesen határozták meg azokat a helyeket, ahol a járművezetőknek el kell tölteniük a pihenőidejüket;

                  2.

                  az EUMSZ 91. cikk (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel az egyes régiókban az életminőségre és a foglalkoztatás szintjére, valamint a közlekedési infrastruktúra működésére gyakorolt hatás figyelembevétele nélkül fogadtak el intézkedéseket;

                  3.

                  az EUMSZ 94. cikk azáltal történő megsértésére alapított jogalap, hogy a fuvarozók gazdasági helyzetének figyelembevétele nélkül fogadtak el intézkedéseket;

                  4.

                  a jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a rendelkezés szövege pontatlan, és nem teszi lehetővé az abból eredő kötelezettségek meghatározását;

                  5.

                  az EUMSZ 11. cikknek és az Európai Unió Alapjogi Chartája 37. cikkének a környezetvédelmi követelmények figyelmen kívül hagyása általi megsértésére alapított jogalap.

            A Lengyel Köztársaság különösen arra hivatkozik, hogy a vitatott rendelkezés sérti az arányosság elvét. Mivel nem megfelelő kritériumokat fogadtak el annak meghatározására vonatkozón, hogy a járművezetőknek mely helyeken kell töltenie a pihenőidejüket, megsértették az 561/2006 rendelet szerinti elvet, amely szerint a járművezető szabadon rendelkezhet a pihenőidejével. Ugyanakkor a közúti fuvarozókra túlzott terheket róttak, amelyek nemcsak az egyes vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – helyzetére, valamint a közlekedési szolgáltatások piacára, hanem a környezetre is hátrányos hatást fognak gyakorolni. Különösen az Európai Unió központján kívüli országok vállalkozásait fogja hátrányosan érinteni megtámadott rendelkezés alkalmazása. Ugyanakkor az elfogadott megoldás a gépjárművezetők helyzetére tekintettel objektíve nem igazolható. Nem tükrözi a szabályozott szolgáltatások sajátos jellegét sem.

         (1)  HL 2020. L 249., 1. o.


title: C-555/20. sz. ügy: 2020. október 26-án benyújtott kereset – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/41

      2020. október 26-án benyújtott kereset – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa
      (C-555/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/42)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         Felek

         Felperes: Lengyel Köztársaság (képviselő: B. Majczyna meghatalmazott)

         Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  semmisítse meg a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1057 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (3), (4), (6) és (7) bekezdését, valamint a 9. cikkének (1) bekezdését;

                  —

                  az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

            Másodlagosan, amennyiben a Bíróság azt állapítaná meg, hogy a 2020/1057 irányelv megtámadott rendelkezései nem választhatók el ezen irányelv többi részétől az irányelv érdemi módosítása nélkül, a Lengyel Köztársaság ezen irányelv egészének megsemmisítését kéri.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A Lengyel Köztársaság a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1057 európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (3), (4), (6) és (7) bekezdésének, valamint a 9. cikke (1) bekezdésének megsemmisítését kéri, továbbá azt, hogy az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát kötelezzék a költségek viselésére.
      Másodlagosan, amennyiben a Bíróság azt állapítaná meg, hogy az (EU) 2020/1057 irányelv megtámadott rendelkezései nem választhatók el az irányelv többi részétől az irányelv érdemi módosítása nélkül, a Lengyel Köztársaság az (EU) 2020/1057 irányelv egészének megsemmisítését kéri.
      A Lengyel Köztársaság a következő jogalapokra hivatkozik az (EU) 2020/1057 irányelv 1. cikke (3), (4), (6) és (7) bekezdésének rendelkezéseivel szemben:

                  1.

                  az arányosság elvének (az EUSZ 5. cikk (4) bekezdése) megsértésére alapított jogalap, mivel nem megfelelő kritériumokat állapítottak meg a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv rendelkezéseinek a fuvarozási tevékenységre történő alkalmazására;

                  2.

                  az EUMSZ 91. cikk (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel az egyes régiókban az életminőségre és a foglalkoztatás szintjére, valamint a közlekedési infrastruktúra működésére gyakorolt hatás figyelembevétele nélkül fogadtak el intézkedéseket;

                  3.

                  az EUMSZ 94. cikk azáltal történő megsértésére alapított jogalap, hogy a fuvarozók gazdasági helyzetének figyelembevétele nélkül fogadtak el intézkedéseket;

                  4.

                  az EUMSZ 11. cikknek és az Európai Unió Alapjogi Chartája 37. cikkének a környezetvédelmi követelmények figyelmen kívül hagyása általi megsértésére alapított jogalap.

            Ugyanakkor az (EU) 2020/1057 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel szemben a Lengyel Köztársaság által felhozott jogalap szerint az ezen irányelv átültetésére vonatkozó túl rövid határidő előírásával megsértették az arányosság elvét (az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdése), a jogbiztonság elvét és az EUMSZ 94. cikket.
      A Lengyel Köztársaság különösen arra hivatkozik, hogy a megtámadott rendelkezések sértik az arányosság elvét. Mivel nem megfelelő kritériumokat fogadtak el annak meghatározására vonatkozón, hogy a 96/71/EK és a 2014/67/EU irányelv rendelkezései mely járművezetőkre alkalmazandók, túlzott terhet róttak a fuvarozókra, ami nemcsak az egyes vállalkozásokra és a fuvarozási szolgáltatások piacára hanem a környezetre is hátrányos hatást fog gyakorolni. A megtámadott rendelkezések különösen az Európai Unió központján kívül található országok vállalkozásait fogják hátrányosan érinteni. Ugyanakkor az elfogadott megoldások a gépjárművezetők helyzetére tekintettel objektíve nem igazolhatók. Nem tükrözik a szabályozott szolgáltatások sajátos jellegét sem.

         (1)  HL 2020. L 249., 49. o.


title: C-564/20. sz. ügy: A Supreme Court (Írország) által 2020. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PF, MF kontra Minister for Agriculture Food and the Marine, Sea Fisheries Protection Authority

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/43

      A Supreme Court (Írország) által 2020. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PF, MF kontra Minister for Agriculture Food and the Marine, Sea Fisheries Protection Authority
      (C-564/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/44)
      Az eljárás nyelve: angol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Supreme Court

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: PF, MF

         Alperesek: Minister for Agriculture Food and the Marine, Sea Fisheries Protection Authority

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Valamely tagállam egyetlen ellenőrzési hatóságának, amikor az ellenőrzési rendelet (1) 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 34. cikke alapján az Európai Bizottságot értesíti és részére igazolást állít ki, az értesítés során a rendelet 14. és 15. cikke alapján a halászok által valamely halászterületen naplózott fogásmennyiségre vonatkozó adatokra kell e szorítkoznia, amennyiben alapos okból úgy véli, hogy a naplózott adatok súlyosan megbízhatatlanok, vagy az Európai Bizottság értesítésének tárgyát képező mennyiségi adatok pontosságának növelése céljából alkalmazhat észszerű és tudományosan érvényes módszereket a naplózott adatok kezelésére és igazolására?

                  2)

                  Észszerű indokból a Hatóság adott esetben jogszerűen használhat-e fel más adatokat, például halászati jogosítványokat, halászati engedélyeket, a hajómegfigyelési rendszer adatait, kirakodási nyilatkozatokat, értékesítési bizonylatokat és fuvarokmányokat?

         (1)  A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 1. o.).


title: C-565/20. sz. ügy: A Landgericht Köln (Németország) által 2020. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DS kontra Deutsche Lufthansa AG

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/44

      A Landgericht Köln (Németország) által 2020. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DS kontra Deutsche Lufthansa AG
      (C-565/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/45)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: DS

         Alperes: Deutsche Lufthansa AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      A légifuvarozó saját munkavállalóinak szakszervezeti felhíváson alapuló sztrájkja esetében [a] 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményről van-e szó?

         (1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).


title: C-567/20. sz. ügy: Az Općinski građanski sud u Zagrebu (Horvátország) által 2020. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. H. kontra Zagrebačka banka d.d.

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/44

      Az Općinski građanski sud u Zagrebu (Horvátország) által 2020. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. H. kontra Zagrebačka banka d.d.
      (C-567/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/46)
      Az eljárás nyelve: horvát

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Općinski građanski sud u Zagrebu

         Az alapeljárás felei

         Felperes: A. H.

         Alperes: Zagrebačka banka d.d.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a Bíróság ítélkezési gyakorlatában, különösen a C-118/17. sz. Dunai ügyben adott értelmezés szerint a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a hitelfelvevő fogyasztó és a bank közötti szerződéses viszonyba történő jogalkotói beavatkozás nem foszthatja meg a fogyasztókat attól a jogtól, hogy a bank által a tisztességtelen szerződési feltételek alkalmazásával a fogyasztók rovására jogalap nélkül szerzett összes előny visszatérítéséhez való jog érvényesítése érdekében bírósági úton vitassák az eredeti szerződés vagy a törvény alapján megkötött kiegészítő megállapodás feltételeit, abban az esetben, ha a jogalkotó beavatkozása következtében a fogyasztók önként beleegyeztek az eredeti szerződéses viszony módosításába a bankok számára törvényben előírt, arra vonatkozó kötelezettség alapján, hogy a fogyasztók részére ajánlják fel e lehetőséget, és nem pedig – mint a Dunai ügyben – közvetlenül a beavatkozó törvény alapján?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén az e két személy, a hitelfelvevő és a bank, között folyamatban lévő eljárásban eljáró nemzeti bíróság – amely a Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju (a fogyasztói hitelről szóló törvényt módosító és kiegészítő törvény) Vrhovni sud (legfelsőbb bíróság, Horvátország) által értelmezett rendelkezéseit nem tudja a 93/13 irányelv követelményeivel összhangban értelmezni – jogosult-e és/vagy köteles-e arra, hogy ezen irányelv és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. és 47. cikke alapján mellőzze e nemzeti törvénynek a Vrhovni sud (legfelsőbb bíróság) általi értelmezésnek megfelelő alkalmazását?

         (1)  HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.


title: T-735/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Aquind kontra ACER („Energia – A 714/2009/EK rendelet 17. cikke – Az ACER új villamosenergia-rendszerösszekötőkre vonatkozó mentesítés iránti kérelmet elutasító határozata – Az ACER fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés – A felülvizsgálat intenzitása”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/46

      A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Aquind kontra ACER
      (T-735/18. sz. ügy) (1)

      („Energia - A 714/2009/EK rendelet 17. cikke - Az ACER új villamosenergia-rendszerösszekötőkre vonatkozó mentesítés iránti kérelmet elutasító határozata - Az ACER fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés - A felülvizsgálat intenzitása”)
      (2021/C 19/47)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Aquind Ltd (Wallsend, Egyesült Királyság) (képviselők: S. Goldberg, C. Davis solicitors és E. White ügyvéd)

         Alperes: Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (képviselők: P. Martinet, E. Tremmel, C. Gence-Creux és A. Hofstadter meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 263. cikken alapuló, egyrészt az ACER fellebbezési tanácsa 2018. október 17-i A-001–2018 határozatának megsemmisítése iránti kérelem, amely határozat megerősítette az ACER 2018. június 19-i, a brit és a francia villamosenergia-átviteli hálózatokat összekapcsoló, villamosenergia-rendszerösszekötőre vonatkozó mentesség iránti kérelmet elutasító 05/2018 határozatát, másrészt az ACER említett határozatának megsemmisítése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (ACER) fellebbezési tanácsának 2018. október 17-i A-001–2018 határozatát megsemmisíti.

                  2)

                  A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

                  3)

                  Az ACER maga viseli saját költségeit, valamint az Aquind Ltd részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 103., 2019.3.18.


title: T-377/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Topcart kontra EUIPO – Carl International (TC CARL) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése – A korábbi CARL TOUCH nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/46

      A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Topcart kontra EUIPO – Carl International (TC CARL)
      (T-377/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi CARL TOUCH nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
      (2021/C 19/48)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Topcart GmbH (Wiesbaden, Németország) (képviselő: M. Hoffmann ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Carl International (Limonest, Franciaország) (képviselő: B. Müller ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Carl International és a Topcart közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. április 2-án hozott határozata (R 1826/2018-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Topcart GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 270., 2019.8.12.


title: T-378/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Topcart kontra EUIPO – Carl International (TC CARL) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése – A korábbi CARL TOUCH nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/47

      A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – Topcart kontra EUIPO – Carl International (TC CARL)
      (T-378/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi CARL TOUCH nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
      (2021/C 19/49)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Topcart GmbH (Wiesbaden, Németország) (képviselő: M. Hoffmann ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Carl International (Limonest, Franciaország) (képviselő: B. Müller ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Carl International és a Topcart közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. április 2-án hozott határozata (R 1617/2018-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Topcart GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 270., 2019.8.12.


title: T-21/20. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – LG Electronics kontra EUIPO – Staszewski (K7) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A K7 európai uniós szóvédjegy bejelentése – k7 korábbi európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az áruk hasonlósága – A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/48

      A Törvényszék 2020. november 18-i ítélete – LG Electronics kontra EUIPO – Staszewski (K7)
      (T-21/20. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A K7 európai uniós szóvédjegy bejelentése - k7 korábbi európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az áruk hasonlósága - A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2021/C 19/50)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: LG Electronics, Inc. (Szöul, Dél-Korea) (képviselő: R. Schiffer ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Folliard-Monguiral és V. Ruzek meghatalmazottak)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Miłosz Staszewski (Wrocław, Lengyelország) (képviselő: E. Gryc-Zerych ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO első fellebbezési tanácsának M. Staszewski és az LG Electronics közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. október 31-én hozott határozata (R 401/2019-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék az LG Electronics-et kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 68., 2020.3.2.


title: T-571/17. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 13-i végzése – UG kontra Bizottság („Közszolgálat – Szerződéses alkalmazottak – Határozatlan időre szóló szerződés – Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 47. cikke c) pontjának i. alpontja – Felmondási idővel való megszüntetés – A kár megtérítésének számszerűsített összegéről való megállapodás – Okafogyottság”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/48

      A Törvényszék 2020. november 13-i végzése – UG kontra Bizottság
      (T-571/17. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Szerződéses alkalmazottak - Határozatlan időre szóló szerződés - Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 47. cikke c) pontjának i. alpontja - Felmondási idővel való megszüntetés - A kár megtérítésének számszerűsített összegéről való megállapodás - Okafogyottság”)
      (2021/C 19/51)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: UG (képviselők: M. Richard és P. Junqueira de Oliveira ügyvédek)

         Alperes: Euróapai Bizottság (képviselők: L. Radu Bouyon és B. Mongin meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken alapuló és egyrészt a Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (OIL) által hozott, a felperes munkaszerződését 2017. augusztus 20-i hatállyal az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 47. cikke c) pontjának i. alpontja alapján megszüntető 2016. október 17-i határozat megsemmisítésére, másrészt a felperesnél állítólag e határozat következtében keletkezett vagyoni kár, valamint az őt állítólagosan a szakszervezeti tevékenysége és a szülői szabadsága igénybevétele miatt ért megalázó bánásmód következtében keletkezett nem vagyoni kár megtérítésére irányuló kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal által hozott, UG munkaszerződését megszüntető 2016. október 17-i határozathoz kapcsolódó vagyoni ellentételezésről már nem szükséges határozni.

                  2)

                  A Bizottság a saját költségein felül köteles viselni az UG-nál felmerült költségek felét. UG maga viseli saját költségei felét.

         (1)  HL C 357., 2017.10.23.


title: T-827/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 30-i végzése – Gáspár kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset – Közszolgálat – Nemzeti nyugdíjjogosultságok átvitele – A személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapos határidőn túl benyújtott panasz – Menthető tévedés hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/49

      A Törvényszék 2020. október 30-i végzése – Gáspár kontra Bizottság
      (T-827/19. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - Közszolgálat - Nemzeti nyugdíjjogosultságok átvitele - A személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapos határidőn túl benyújtott panasz - Menthető tévedés hiánya - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)
      (2021/C 19/52)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Gáspár Norbert (Mensdorf, Luxemburg) (képviselő: R. Wardyn ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Mongin és M. Brauhoff meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikke alapján benyújtott és a Bizottság Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatala által 2018. május 23-én hozott, a felperes által az uniós szolgálatba lépése előtt szerzett nyugdíjjogosultságainak az európai uniós intézmények nyugdíjrendszerébe való átvitelét megerősítő határozat megsemmisítése iránti kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék Gáspár Norbertet kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 61., 2020.2.24.


title: T-32/20. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 19-i végzése – Buxadé Villalba és társai kontra Parlament („Megsemmisítés iránti kereset – Intézményi jog – A Parlament tagja – Két spanyol képviselő európai parlamenti képviselőnek való megválasztásának a Parlament általi tudomásulvétele – Másik három európai parlamenti képviselő kereshetőségi joga – A közvetlen érintettség hiánya – Megállapítási ítélet iránti kérelem – Részben elfogadhatatlan és részben az annak elbírálására hatáskörrel nyilvánvalóan nem rendelkező bíróság elé terjesztett kereset”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/49

      A Törvényszék 2020. november 19-i végzése – Buxadé Villalba és társai kontra Parlament
      (T-32/20. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - Intézményi jog - A Parlament tagja - Két spanyol képviselő európai parlamenti képviselőnek való megválasztásának a Parlament általi tudomásulvétele - Másik három európai parlamenti képviselő kereshetőségi joga - A közvetlen érintettség hiánya - Megállapítási ítélet iránti kérelem - Részben elfogadhatatlan és részben az annak elbírálására hatáskörrel nyilvánvalóan nem rendelkező bíróság elé terjesztett kereset”)
      (2021/C 19/53)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperesek: Jorge Buxadé Villalba (Madrid, Spanyolország), María Esperanza Araceli Aguilar Pinar (Madrid), Hermann Tertsch Del Valle-Lersundi (Madrid) (képviselő: M. Castro Fuertes ügyvéd)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: N. Görlitz és C. Burgos meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Carles Puigdemont i Casamajó és Antoni Comín i Oliveres európai parlamenti képviselőnek való megválasztása Parlament általi, a 2020. január 13-i plenáris ülésen a Parlament elnöke által bejelentett tudomásulvételének megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet részben elfogadhatatlanként, részben pedig mint az annak elbírálására hatáskörrel nyilvánvalóan nem rendelkező bíróság elé terjesztettként utasítja el.

                  2)

                  A Spanyol Királyság, valamint Carles Puigdemont i Casamajó és Antoni Comín i Oliveres beavatkozás iránti kérelméről már nem szükséges határozni.

                  3)

                  A Törvényszék Jorge Buxadé Villalbát, Hermann Tertsch Del Valle-Lersundit és María Esperanza Araceli Aguilar Pinart kötelezi saját költségeiken felül az Európai Parlament részéről felmerült költségek viselésére.

                  4)

                  A Spanyol Királyság, valamint Carles Puigdemont i Casamajó és Antoni Comín i Oliveres viseli a beavatkozás iránti kérelmükkel összefüggésben felmerült költségeket.

         (1)  HL C 77., 2020.3.9.


title: T-163/20. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 29-i végzése – Isopix kontra Parlament („Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset – Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – Közbeszerzési eljárás – Fényképészeti szolgáltatások nyújtása – Valamely ajánlattevő ajánlatának elutasítása és a szerződés egy másik ajánlattevőnek történő odaítélése – A közbeszerzési eljárás megsemmisítése – A jogvita tárgyának részleges eltűnése – Részleges okafogyottság – Meghagyás – Kereset, amelyet részben az annak elbírálására hatáskörrel nyilvánvalóan nem rendelkező bíróság előtt indítottak”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/50

      A Törvényszék 2020. október 29-i végzése – Isopix kontra Parlament
      (T-163/20. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset - Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - Közbeszerzési eljárás - Fényképészeti szolgáltatások nyújtása - Valamely ajánlattevő ajánlatának elutasítása és a szerződés egy másik ajánlattevőnek történő odaítélése - A közbeszerzési eljárás megsemmisítése - A jogvita tárgyának részleges eltűnése - Részleges okafogyottság - Meghagyás - Kereset, amelyet részben az annak elbírálására hatáskörrel nyilvánvalóan nem rendelkező bíróság előtt indítottak”)
      (2021/C 19/54)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Isopix SA (Ixelles, Belgium) (képviselők: P. Van den Bulck és J. Fahner ügyvédek)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: K. Wójcik és E. Taneva meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt az EUMSZ 263. cikk alapján azon 2020. március 24-i parlamenti határozat megsemmisítése iránt benyújtott kérelem, amelyben elutasították a felperes által a „Fényképészeti szolgáltatások nyújtása – Az Európai Parlament aktuális eseményeinek és intézményi tevékenységeinek fényképes közvetítése” elnevezésű, COMM/DG/AWD/2019/854 ajánlati felhívás keretében benyújtott ajánlatot, és amelyben arról tájékoztatták a felperest, hogy a szerződést egy másik ajánlattevőnek ítélték oda, valamint azon 2020. április 17-i parlamenti levél megsemmisítése iránt benyújtott kérelem, amelyben arról tájékoztatták a felperest, hogy a COMM/DG/AWD/2019/854 közbeszerzési szerződésre vonatkozó ajánlatát elutasították azzal az indokkal, hogy az nem tett eleget a pénzügyi és gazdasági alkalmasságra vonatkozó kiválasztási kritériumoknak, másrészt pedig elsődlegesen az EUMSZ 266. cikk alapján benyújtott, arra irányuló kérelem, hogy kötelezzék a Parlamentet az ajánlatok újbóli vizsgálatára, másodlagosan pedig az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott, a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítésére irányló kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A keresetről már nem szükséges határozni annyiban, amennyiben az az Európai Parlament azon 2020. március 24-i határozatának a megsemmisítésére irányul, amelyben elutasították az Isopix SA által a „Fényképészeti szolgáltatások nyújtása – Az Európai Parlament aktuális eseményeinek és intézményi tevékenységeinek fényképes közvetítése” elnevezésű, COMM/DG/AWD/2019/854 ajánlati felhívás keretében benyújtott ajánlatot, és amelyben arról tájékoztatták az Isopix SA-t, hogy a szerződést egy másik ajánlattevőnek ítélték oda, és azon 2020. április 17-i parlamenti levél megsemmisítésére irányul, amelyben arról tájékoztatták az Isopix SA-t, hogy a COMM/DG/AWD/2019/854 közbeszerzési szerződésre vonatkozó ajánlatát elutasították azzal az indokkal, hogy az nem tett eleget a pénzügyi és gazdasági alkalmasságra vonatkozó kiválasztási kritériumoknak.

                  2)

                  A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja, mivel azt olyan bíróság előtt indították, amely nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel annak elbírálására.

                  3)

                  A Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is.

         (1)  HL C 191., 2020.6.8.


title: T-257/20. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 17-i végzése – González Calvet kontra ESZT („Megsemmisítés iránti kereset – Gazdasági és monetáris politika – A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) – Az érintett részvényesek és hitelezők számára nyújtandó pénzügyi kompenzációt elutasító határozat – Az alaki követelmények megsértése – Az eljárási szabályzat 76. cikkének d) pontja – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/51

      A Törvényszék 2020. november 17-i végzése – González Calvet kontra ESZT
      (T-257/20. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - Gazdasági és monetáris politika - A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) - Az érintett részvényesek és hitelezők számára nyújtandó pénzügyi kompenzációt elutasító határozat - Az alaki követelmények megsértése - Az eljárási szabályzat 76. cikkének d) pontja - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)
      (2021/C 19/55)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperesek: González Calvet (Barcelona, Spanyolország) és Joan González Calvet (Barcelona) (képviselők: P. Molina Bosch, ügyvéd)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (képviselők: S. Branca, J. King, L. Forestier és E. Muratori, meghatalmazottak, segítőik: H.-G. Kamann, F. Louis, V. Del Pozo Espinosa De Los Monteros és L. Hesse, ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 263. cikken alapuló, és az Egységes Szanálási Testület 2020. március 17-i SRB/EES/2020/52 határozatának megsemmisítése iránti kereset, amely határozat annak meghatározására irányul, hogy kell-e kártérítést megítélni a Banco Popular Español, SA. szanálási intézkedése által érintett részvényeseknek és hitelezőknek.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

                  2)

                  A Spanyol Királyság beavatkozási kérelméről már nem szükséges határozni.

                  3)

                  Ramón González Calvet és Joan González Calvet maguk viselik saját költségeiket, valamint kötelesek viselni az Egységes Szanálási Testület (ESZT) részéről felmerült költségeket, a Spanyol Királyság beavatkozásával kapcsolatos költségek kivételével.

                  4)

                  González Calvet, az ESZT és a Spanyol Királyság maguk viselik a Spanyol Királyság beavatkozási kérelmével kapcsolatos költségeket.

         (1)  HL C 209., 2020.6.22.


title: T-383/20. sz. ügy: A Törvényszék 2020. november 5-i végzése – Moloko Beverage kontra EUIPO – Nexus Liquids (moloko) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A törlési kérelem visszavonása – Okafogyottság”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/52

      A Törvényszék 2020. november 5-i végzése – Moloko Beverage kontra EUIPO – Nexus Liquids (moloko)
      (T-383/20. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A törlési kérelem visszavonása - Okafogyottság”)
      (2021/C 19/56)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Moloko Beverage GmbH (Goepinge, Németország) (képviselő: D. Wieland ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Nexus Liquids GmbH (Salzuflen-les-Bains, Németország) (képviselő: F. Schembecker ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Nexus Liquids és a Moloko Beverage közötti törlési eljárással kapcsolatban 2020. március 18-án hozott határozata (R 1485/2019-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A keresetről már nem szükséges határozni.

                  2)

                  A Moloko Beverage GmbH és a Nexus Liquids GmbH maguk viselik saját költségeiket, valamint fele-fele arányban az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) költségeit.

         (1)  HL C 262., 2020.8.10.


title: T-451/20. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2020. október 29-i végzése – Facebook Ireland kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés – Verseny – Információkérés – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Sürgősség – Fumus boni iuris – Az érdekek mérlegelése”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/52

      A Törvényszék elnökének 2020. október 29-i végzése – Facebook Ireland kontra Bizottság
      (T-451/20. R. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés - Verseny - Információkérés - Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése - Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Sürgősség - Fumus boni iuris - Az érdekek mérlegelése”)
      (2021/C 19/57)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Facebook Ireland Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: D. Jowell QC, D. Bailey barrister, J. Aitken, D. Das, S. Malhi, R. Haria, M. Quayle solicitors és T. Oeyen ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, C. Urraca Caviedes és C. Sjödin, meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40628 – „A Facebook adatkezelési gyakorlatai” ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3011 final bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztése iránt az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék elnöke az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40628 – „A Facebook adatkezelési gyakorlatai” ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3011 final európai bizottsági határozat 1. cikkének végrehajtását felfüggeszti annyiban, amennyiben az abban előírt kötelezettség olyan dokumentumokra vonatkozik, amelyek nem kapcsolódnak a Facebook Ireland Ltd üzleti tevékenységeihez, és amelyek érzékeny személyes adatokat tartalmaznak, és amennyiben a 2) pontban említett eljárást nem foganatosították.

                  2)

                  A Facebook Ireland azonosítja az 1) pontban említett adatokat tartalmazó dokumentumokat, és azokat külön elektronikus adathordozón továbbítja a Bizottságnak. Ezeket a dokumentumokat ezt követően egy virtuális adatszobában helyezik el, amely csak a vizsgálatot végző csoport lehető legkevesebb tagja számára lesz hozzáférhető, a Facebook Ireland azonos számú ügyvédjének (virtuális vagy fizikai) jelenlétében. A vizsgálatot végző csoport tagjai megvizsgálják és kiválasztják a szóban forgó dokumentumokat, miközben lehetőséget biztosítanak a Facebook Ireland ügyvédei számára, hogy észrevételeket tegyenek azokkal kapcsolatban, mielőtt a relevánsnak ítélt dokumentumokat az ügyirathoz csatolnák. A dokumentumok minősítésével kapcsolatos nézeteltérés esetén a Facebook Ireland ügyvédjeinek jogukban áll megindokolni egyet nem értésüket. Tartós nézeteltérés esetén a Facebook Ireland választottbírósági eljárást kérhet a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának tájékoztatásért, kommunikációért és médiáért felelős igazgatójától.

                  3)

                  A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet az ezt meghaladó részében elutasítja.

                  4)

                  A Törvényszék elnöke a 2020. július 24-i Facebook Ireland kontra Bizottság végzést (T-451/20 R) visszavonja.

                  5)

                  A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-452/20. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2020. október 29-i végzése – Facebook Ireland kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés – Verseny – Információkérés – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Sürgősség – Fumus boni iuris – Az érdekek mérlegelése”)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/53

      A Törvényszék elnökének 2020. október 29-i végzése – Facebook Ireland kontra Bizottság
      (T-452/20. R. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés - Verseny - Információkérés - Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése - Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Sürgősség - Fumus boni iuris - Az érdekek mérlegelése”)
      (2021/C 19/58)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Facebook Ireland Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: D. Jowell QC, D. Bailey barrister, J. Aitken, D. Das, S. Malhi, R. Haria, M. Quayle solicitors és T. Oeyen ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, C. Urraca Caviedes és C. Sjödin, meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40684 – Facebook Marketplace ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3013 final bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztése iránt az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék elnöke az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40684 – Facebook Marketplace ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3013 final európai bizottsági határozat 1. cikkének végrehajtását felfüggeszti annyiban, amennyiben az abban előírt kötelezettség olyan dokumentumokra vonatkozik, amelyek nem kapcsolódnak a Facebook Ireland Ltd üzleti tevékenységeihez, és amelyek érzékeny személyes adatokat tartalmaznak, és amennyiben a 2) pontban említett eljárást nem foganatosították.

                  2)

                  A Facebook Ireland azonosítja az 1) pontban említett adatokat tartalmazó dokumentumokat, és azokat külön elektronikus adathordozón továbbítja a Bizottságnak. Ezeket a dokumentumokat ezt követően egy virtuális adatszobában helyezik el, amely csak a vizsgálatot végző csoport lehető legkevesebb tagja számára lesz hozzáférhető, a Facebook Ireland azonos számú ügyvédjének (virtuális vagy fizikai) jelenlétében. A vizsgálatot végző csoport tagjai megvizsgálják és kiválasztják a szóban forgó dokumentumokat, miközben lehetőséget biztosítanak a Facebook Ireland ügyvédei számára, hogy észrevételeket tegyenek azokkal kapcsolatban, mielőtt a relevánsnak ítélt dokumentumokat az ügyirathoz csatolnák. A dokumentumok minősítésével kapcsolatos nézeteltérés esetén a Facebook Ireland ügyvédjeinek jogukban áll megindokolni egyet nem értésüket. Tartós nézeteltérés esetén a Facebook Ireland választottbírósági eljárást kérhet a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának tájékoztatásért, kommunikációért és médiáért felelős igazgatójától.

                  3)

                  A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet az ezt meghaladó részében elutasítja.

                  4)

                  A Törvényszék elnöke a 2020. július 24-i Facebook Ireland kontra Bizottság végzést (T-452/20 R) visszavonja.

                  5)

                  A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-609/20. sz. ügy: 2020. szeptember 30-án benyújtott kereset – LA International Cooperation kontra Bizottság

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/54

      2020. szeptember 30-án benyújtott kereset – LA International Cooperation kontra Bizottság
      (T-609/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/59)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: LA International Cooperation Srl (Milánó, Olaszország) (képviselők: B. O’Connor solicitor és M. Hommé ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a Bizottság 2020. július 20-i, közvetlenül a felperesnek címzett határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amely a felperest kizárja az uniós költségvetésből és a 11. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott közbeszerzési eljárásokban való részvételből, illetve az uniós forrásoknak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (1) alapján történő felhasználása céljára való kiválasztás lehetőségéből és az Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott forrásoknak az (EU) 2018/1877 rendelet (2) alapján történő felhasználása céljára való kiválasztás lehetőségéből; és

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenhat jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a megfelelő ügyintézés elvének, a joggal való visszaélés tilalmának, a gondossági kötelezettség és a 883/2013/EU, Euratom rendelet (3) megsértésére alapított jogalap.

                  2.

                  A második, arra alapított jogalap, hogy az OLAF nem tájékoztatta megfelelően a felperest, megsértve ezáltal a védelemhez való jogát, a gondossági kötelezettséget és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

                  3.

                  A harmadik, a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. és 9. cikkének megsértésére, a megfelelő ügyintézéshez való jog, a gondossági kötelezettség és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésére alapított jogalap.

                  4.

                  A negyedik, az OLAF-rendelet 9. cikke (4) bekezdésének megsértésére, a tisztességes eljáráshoz való jog és az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

                  5.

                  Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az OLAF megsértette a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (8) bekezdését és a megfelelő ügyintézés elvét.

                  6.

                  A hatodik, a 883/2013/EU, Euratom rendelet 9. cikke (1) bekezdésének és a megfelelő ügyintézéshez való jognak a megsértésére alapított jogalap.

                  7.

                  A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az EDES testület az OLAF által megállapított tények előzetes jogi minősítése során megsértette az Alapjogi Charta 41., 47., 48. és 54. cikkét.

                  8.

                  A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy az OLAF végleges jelentésének kivonatos változata nem tette lehetővé, hogy az EDES testület független véleményt alkosson vagy megfelelően értékelje a felperes beadványának jelentőségét, ami sérti a megfelelő ügyintézés elvét és a költségvetési rendelet 135–143. cikkét.

                  9.

                  A kilencedik, arra alapított jogalap, hogy sem a lobbitevékenység, sem pedig a sikerdíjak nem per se jogellenesek, és ennek vélelme sérti a megfelelő ügyintézés elvét.

                  10.

                  A tizedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat felperest érintő megállapításainak lényege téves amiatt, hogy az EDES testület és a kinevezésre jogosult hatóság (DG NEAR) eljárása sértette a felperes alapvető jogait, különösen pedig a megfelelő ügyintézés elvét és a gondossági kötelezettséget, valamint amiatt, hogy a megtámadott határozat nem tartalmazott megfelelő indokolást.

                  11.

                  A tizenegyedik, az EDES testület eljárási szabályzata 13. cikke (2) bekezdésének és a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap.

                  12.

                  A tizenkettedik, arra alapított jogalap, hogy az EDES testületnek a végleges jelentés kivonatos változatán túl további információkkal is kellett volna rendelkeznie, ami sérti az EDES testület eljárási szabályzata 13. cikkének (2) bekezdését.

                  13.

                  A tizenharmadik, arra alapított jogalap, hogy az OLAF végleges jelentésének kivonatos változata olyannyira kivonatos, hogy az már sérti a megfelelő ügyintézés elvét, a gondossági kötelezettséget és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

                  14.

                  A tizennegyedik, arra alapított jogalap, hogy a szankció mértékének megállapítását a 883/2013/EU, Euratom rendelet, a költségvetési rendelet és az alapvető jogelvek megsértése befolyásolta.

                  15.

                  A tizenötödik, arra alapított jogalap, hogy a végleges jelentés kivonatos változatából nem tűnik ki, hogy az egyik szakértő önéletrajza manipulált, illetve kitalált adatokat tartalmaz, és ezáltal a megtámadott határozat ezen pontja megalapozatlan, továbbá sérti a megfelelő ügyintézés elvét, a gondossági kötelezettséget és a védelemhez való jogot.

                  16.

                  A tizenhatodik, arra alapított jogalap, hogy az OLAF operatív elemzési jelentése a kitűzött céloknak nem felelt meg, megsértve ezáltal a megfelelő ügyintézés elvét és a védelemhez való jogot.

         (1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés HL 2019. L 60., 36. o.)

         (2)  A 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet (HL 2018. L 307., 1. o.)

         (3)  Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 248., 1. o.)


title: T-632/20. sz. ügy: 2020. október 15-én benyújtott kereset – OG kontra EDA

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/56

      2020. október 15-én benyújtott kereset – OG kontra EDA
      (T-632/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/60)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: OG (képviselők: S. Pappas és N. Kyriazopoulou ügyvédek)

         Alperes: Európai Védelmi Ügynökség (EDA)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Védelmi Ügynökség 2019. december 13-i azon határozatát, amellyel a felperest nem vették fel az alkalmas pályázók listájára;

                  —

                  semmisítse meg az EDA vezérigazgatójának a felperes által a 2019. december 13-i határozattal szemben emelt panaszát elutasító határozatát az indokoláskiegészítést felajánló részében; és

                  —

                  rendelje el a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként 3 000 euró (háromezer euró) megfizetését;

                  —

                  az alperest kötelezze az összes költség viselésére, ideértve a felperesnél a jelen eljárásban felmerülő költségeket.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap az indokolási kötelezettség lényeges eljárási követelményének megsértésére vonatkozik.

                  2.

                  A második jogalap az egyenlő bánásmód, az átláthatóság, a tárgyilagosság és a megfelelő ügyintézés elveinek megsértésére vonatkozik.

                  3.

                  A harmadik jogalap az álláshirdetés megsértésére, az indokolás jogellenességére vagy elégtelenségére és a betöltendő állás tekintetében a felperes képesítésének értékelését érintő nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére vonatkozik.


title: T-650/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – NU kontra EUIPO

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/58

      2020. október 23-án benyújtott kereset – NU kontra EUIPO
      (T-650/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/62)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: NU (képviselők: S. Pappas és N. Kyriazopoulou ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala szerződéskötésre jogosult hatóságának 2020. április 1-jei azon határozatát, amelyben nem hosszabbították meg a felperes szerződését;

                  —

                  rendelje el a felperes részére 20 000 euró kártérítés megfizetését a szerződése meghosszabbításának elmaradásáról szóló határozat következtében őt ért nem vagyoni károk megtérítéseként;

                  —

                  az alperest kötelezze a jelen eljárás összes költségének viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a hatáskör hiányára vonatkozik.

                  2.

                  A második jogalap lényeges eljárási követelmények azáltali megsértésére vonatkozik, hogy a vitatott határozat meghozatalát megelőző egyeztetésből kimaradt a 2019. évi értékelő jelentés.

                  3.

                  A harmadik jogalap a gondoskodási kötelezettség azáltali megsértésére vonatkozik, hogy az adminisztráció nem vette figyelembe a felperes egészségügyi problémáit, a 2019. évi értékelő jelentést és a felperes teljesítményének értékeléséhez szükséges összes jogi szempontot.

                  4.

                  A negyedik jogalap az indokolás jogellenességére és nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére vonatkozik.

                  5.

                  Az ötödik jogalap a pert megelőző eljárás szabálytalanságára vonatkozik, amely eljárás nem vezetett a kinevezésre jogosult hatóság 2020. július 5-i határozatának megfelelő felülvizsgálatára.


title: T-654/20. sz. ügy: 2020. október 27-én benyújtott kereset – Silex kontra Bizottság és EASME

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/59

      2020. október 27-én benyújtott kereset – Silex kontra Bizottság és EASME
      (T-654/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/63)
      Az eljárás nyelve: magyar

         Felek

         Felperes: Silex Ipari Automatizálási Zrt. (Budapest, Magyarország) (képviselő: Baratta Á. ügyvéd)

         Alperesek: Európai Bizottság és Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a 2020. augusztus 18-i, 3242009492 számú, EASME által kiadott terhelési értesítőt (a továbbiakban: terhelési értesítő), amennyiben az elrendeli 55 454,44 euró megfizetését;

                  —

                  semmisítse meg az EASME által a terhelési értesítővel együtt megküldött Ref. Ares(2020)4309529 – 18/08/2020 számú levelet (a továbbiakban: levél), amennyiben az elrendeli 48 238,75 eurónak a Garancia Alaphoz való hozzájárulás felszabadítása útján történő visszafizetését;

                  —

                  semmisítse meg a terhelési értesítővel együtt megküldött levelet, amennyiben az abban kiküldött végleges pénzügyi kimutatás 210 423,11 euró összegű közvetlen személyi jellegű költséget nem elszámolhatónak minősít;

                  —

                  semmisítse meg a terhelési értesítővel együtt megküldött levelet, amennyiben az abban kiküldött végleges pénzügyi kimutatás 52 605,78 euró összegű közvetett költséget nem elszámolhatónak minősít;

                  —

                  az EASME-t, illetve a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap
                  Az EASME megsértette az indokolási kötelezettségét, azzal hogy nem támasztotta alá jogszerűen a terhelési értesítőben és az azzal együtt megküldött levélben foglalt követeléseket.

                  2.

                  A második, a gondos ügyintézés elvének megsértésére alapított jogalap
                  Az EASME megsértette a gondos ügyintézés elvét azzal, hogy:

                              —

                              nem válaszolt érdemben a felperes műszaki beszámolóira és javaslataira, valamint nem válaszolt a felperes szerződésmódosítási kérelmeire;

                              —

                              nem biztosította project officer rendelkezésre állását a projekt egy kritikus szakaszában;

                              —

                              megsértette az 1290/2013/EU rendelet (1) 40. cikkének a független szakértők igénybe vételére vonatkozó (2) bekezdésében, valamint a független szakértők összeférhetetlenségére vonatkozó (3) bekezdésében rögzített követelményeket.

                  3.

                  A harmadik, a nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére alapított jogalap
                  Az EASME nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor a terhelési értesítővel együtt megküldött hivatkozások jegyzékében azt állapította meg, hogy a projekt alapvetően nem teljesítette az átfogó műszaki és kereskedelmi célkitűzéseket, mivel ennek megállapítása során figyelmen kívül hagyott tényeket és dokumentumokat.

                  4.

                  A negyedik, az arányosság követelményének megsértésére alapított jogalap
                  Az EASME megsértette az arányosság követelményét, amikor a felperes által bejelentett 804 020,75 euró összegű költségből összesen 263 028,89 euró összegű költséget nem elszámolhatónak minősített.

                  5.

                  Az ötödik, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményének, különösen a gazdaságosság és hatékonyság követelményeinek a megsértésére alapított jogalap

            Az EASME figyelmen kívül hagyta a megváltozott piaci igényekre és a projekt erre tekintettel történő módosításának szükségességére vonatkozó felperesi hivatkozásokat.

         (1)  A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 81. o.).


title: T-661/20. sz. ügy: 2020. október 30-án benyújtott kereset – NV kontra eu-LISA

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/60

      2020. október 30-án benyújtott kereset – NV kontra eu-LISA
      (T-661/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/64)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: NV (képviselők: S. Rodrigues és A. Champetier ügyvédek)

         Alperes: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a 2020. február 3-i határozatot annyiban, amennyiben az a felperessel szemben megrovást ír elő;

                  —

                  adott esetben semmisítse meg a felperes 2020. április 9-i panaszát elutasító 2020. augusztus 3-i határozatot;

                  —

                  rendelje el a nem vagyoni kár megtérítését, amely ex aequo et bono5 000 euróra becsülhető;

                  —

                  rendelje el a felmerült költségek megtérítését.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap az igazgatótanács igazgatási vizsgálatra vonatkozó 2015. január 28-i (2015–014) határozatával kapcsolatos jogellenességi kifogás.

                  2.

                  A második jogalap a védelemhez való jog megsértésén, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének és a meghallgatáshoz való jognak a megsértésén, továbbá a titoktartási kötelezettség megsértésén alapul.

                  3.

                  A harmadik jogalap a személyzeti szabályzat 12., 12a., 17. és 19. cikkének megsértésén, valamint a megfelelő ügyintézés elvének megsértésén, továbbá nyilvánvaló mérlegelési hibákon alapul.

                  4.

                  A negyedik jogalap a személyzeti szabályzat fegyelmi eljárásokról szóló IX. melléklete 10. cikkének megsértésén, valamint a gondossági kötelezettség megsértésén alapul.


title: T-670/20. sz. ügy: 2020. november 9-én benyújtott kereset – Sam McKnight kontra EUIPO – Carolina Herrera (COOL GIRL)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/61

      2020. november 9-én benyújtott kereset – Sam McKnight kontra EUIPO – Carolina Herrera (COOL GIRL)
      (T-670/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/65)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Sam McKnight Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: V. von Bomhard és J. Fuhrmann ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Carolina Herrera Ltd (New York, New York, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: COOL GIRL európai uniós szóvédjegy – 16 681 975. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. augusztus 25-én hozott határozata (R 689/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az alperest, a Carolina Herrera beavatkozása esetén pedig a beavatkozó felet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-673/20. sz. ügy: 2020. november 11-én benyújtott kereset – Celler Lagravera kontra EUIPO – Cyclic Beer Farm (Cíclic)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/62

      2020. november 11-én benyújtott kereset – Celler Lagravera kontra EUIPO – Cyclic Beer Farm (Cíclic)
      (T-673/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/66)
      A keresetlevél nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Celler Lagravera, SLU (Madrid, Spanyolország) (képviselő: J. L. Rivas Zurdo ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Cyclic Beer Farm, SL (Barcelona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: Cíclic európai uniós ábrás védjegy – 17 948 980. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. augusztus 18-án hozott határozata (R 465/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben a Celler Lagravera, SLU fellebbezésének elutasításával helyben hagyta a felszólalási osztály B 3 071 125. sz. határozatát, amely a 17 948 980 Cíclic európai uniós ábrás védjeggyel szemben az árujegyzékében szereplő valamennyi áru tekintetében benyújtott felszólalásnak a 33. osztályba tartozó „borok” vonatkozásában helyt adott, és

                  —

                  az ellenérdekű felet vagy feleket kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

      Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-679/20. sz. ügy: 2020. november 13-án benyújtott kereset – Dr. August Wolff kontra EUIPO – Combe International (Vagisan)

text:
               2021.1.18.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/63

      2020. november 13-án benyújtott kereset – Dr. August Wolff kontra EUIPO – Combe International (Vagisan)
      (T-679/20. sz. ügy)
      (2021/C 19/68)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel (Bielefeld, Németország) (képviselő: A. Thünken ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Combe International Ltd (New York, New York, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: Vagisan szóvédjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozása – 10 985 168. sz., az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. szeptember 3-án hozott határozata (R 2459/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül az EUIPO törlési osztályának 2019. szeptember 11-i 000018101 C. sz. határozatát;

                  —

                  az EUIPO-t és adott esetben a beavatkozó felet kötelezze a jelen eljárás és az EUIPO előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.