title: T-798/19. sz. ügy: 2019. november 18-án benyújtott kereset – Bennahmias kontra Parlament

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/77

      2019. november 18-án benyújtott kereset – Bennahmias kontra Parlament
      (T-798/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/62)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Jean-Luc Bennahmias (Marseille, Franciaország) (képviselők: J.-M. Rikkers, J.-L. Teheux és M. Ganilsy ügyvédek)

         Alperes: Európai Parlament

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Parlament Főtitkárának 2019. szeptember 16-i határozatát;

                  —

                  semmisítse meg a 29 806 euró visszatérítését elrendelő 2019–1599. számú terhelési értesítőt;

                  —

                  az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a megtámadott határozat elégtelen indokolásán alapul, mivel az Európai Parlament főtitkárának érvelése nem egyértelmű, tekintve, hogy nem jelöli meg, hogy a bemutatott iratok miért nem minősülnek a munkavégzés igazolásának.

                  2.

                  A második jogalap a megtámadott határozat értékelési hibáján alapul, mivel az Európai Parlament főtitkára által ismertetett tényállás nem pontos.

                  3.

                  A harmadik jogalap a bizonyítási teher megfordításán alapul. E tekintetben a felperes úgy véli, hogy nem az ő feladata, hogy bizonyítékot szolgáltasson parlamenti asszisztense munkavégzésére, hanem éppen ellenkezőleg, a Parlamentnek kell ennek ellenkezőjét bizonyítania.

                  4.

                  A negyedik jogalap az arányosság elvének megsértésén alapul, mivel a felperestől követelt összeg azon feltételezésből indul ki, hogy a parlamenti asszisztens soha sem végzett munkát a felperes javára.


title: T-799/19. sz. ügy: 2019. november 18-án benyújtott kereset – Bennahmias kontra Parlament

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/78

      2019. november 18-án benyújtott kereset – Bennahmias kontra Parlament
      (T-799/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/63)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Jean-Luc Bennahmias (Marseille, Franciaország) (képviselők: J.-M. Rikkers, J.-L. Teheux és M. Ganilsy ügyvédek)

         Alperes: Európai Parlament

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Parlament Főtitkárának 2019. szeptember 16-i határozatát;

                  —

                  semmisítse meg a 15 105 euró visszatérítését elrendelő 2019–1598. számú terhelési értesítőt;

                  —

                  az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a megtámadott határozat elégtelen indokolásán alapul, mivel az Európai Parlament főtitkárának érvelése nem egyértelmű, tekintve, hogy nem jelöli meg, hogy a bemutatott iratok miért nem minősülnek a munkavégzés igazolásának.

                  2.

                  A második jogalap a megtámadott határozat értékelési hibáján alapul, mivel az Európai Parlament főtitkára által ismertetett tényállás nem pontos.

                  3.

                  A harmadik jogalap a bizonyítási teher megfordításán alapul. E tekintetben a felperes úgy véli, hogy nem az ő feladata, hogy bizonyítékot szolgáltasson parlamenti asszisztense munkavégzésére, hanem éppen ellenkezőleg, a Parlamentnek kell ennek ellenkezőjét bizonyítania.

                  4.

                  A negyedik jogalap az arányosság elvének megsértésén alapul, mivel a felperestől követelt összeg azon feltételezésből indul ki, hogy a parlamenti asszisztens soha sem végzett munkát a felperes javára.


title: T-800/19. sz. ügy: 2019. november 20-án benyújtott kereset – Austria Tabak kontra EUIPO – Mignot & De Block (AIR)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/79

      2019. november 20-án benyújtott kereset – Austria Tabak kontra EUIPO – Mignot & De Block (AIR)
      (T-800/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/64)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Austria Tabak GmbH (Bécs, Ausztria) (képviselők: J. Gracia Albero és R. Ahijón Lana ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mignot & De Block BV (Eindhoven, Hollandia)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: AIR európai uniós szóvédjegy – 2 309 110. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 16-án hozott határozata (R 1665/2018-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére, a felszólalási osztály és a fellebbezési tanács előtt felmerült költségeket is beleértve.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontjával együttesen értelmezett 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.


title: T-802/19. sz. ügy: 2019. november 19-én benyújtott kereset – Kisscolor Living kontra EUIPO – Teoxane (KISS COLOR)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/79

      2019. november 19-én benyújtott kereset – Kisscolor Living kontra EUIPO – Teoxane (KISS COLOR)
      (T-802/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/65)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Kisscolor Living GmbH (Bad Homburg, Németország) (képviselő: T. Büttner ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Teoxane SA (Genf, Svájc)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a fehér és piros színben igényelt, KISS COLOR európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 396 996. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 16-án hozott határozata (R 2167/2018-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-810/19. sz. ügy: 2019. november 19-én benyújtott kereset – Victoria’s Secret Stores Brand Management kontra EUIPO – Yiwu Dearbody Cosmetics (BODYSECRETS)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/81

      2019. november 19-én benyújtott kereset – Victoria’s Secret Stores Brand Management kontra EUIPO – Yiwu Dearbody Cosmetics (BODYSECRETS)
      (T-810/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/67)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Victoria’s Secret Stores Brand Management, Inc. (Reynoldsburg, Ohio, Egyesült Államok) (képviselő: J. Dickerson, Solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Yiwu Dearbody Cosmetics Co.Ltd (Yiwu City, Kína)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: BODYSECRETS európai uniós ábrás védjegy – 13 921 978. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 5-én hozott határozata (R 2422/2018-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  rendelje el a 13 921 978. sz. európai uniós védjegy törlését;

                  —

                  a védjegyjogosultat kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.


title: T-820/19. sz. ügy: 2019. december 3-án benyújtott kereset – Totalizator Sportowy kontra EUIPO – Lottoland Holdings – (LOTTOLAND)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/82

      2019. december 3-án benyújtott kereset – Totalizator Sportowy kontra EUIPO – Lottoland Holdings – (LOTTOLAND)
      (T-820/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/68)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Totalizator Sportowy sp. z o.o. (Varsó, Lengyelország) (képviselő: B. Matusiewicz-Kulig ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Lottoland Holdings Ltd (Ocean Village, Gibraltár)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: LOTTOLAND európai uniós szóvédjegy – 11 369 981. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. október 2-án hozott határozata (R 97/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amelyben az kimondja, hogy a 11 369 981. sz. LOTTOLAND védjegy továbbra is hatályos azon 42. osztályba szolgáltatások összessége vonatkozásában, amelyek tekintetében a vitatott védjegyet lajstromozták;

                  —

                  változtassa meg a megtámadott határozatot annak kimondásával, hogy a 11 369 981. sz. LOTTOLAND védjegy teljes egészében érvénytelen, azon 42. osztályba tartozó szolgáltatások vonatkozásában is, amelyek tekintetében a vitatott védjegyet lajstromozták.

            másodlagosan,

                  —

                  utalja vissza az ügyet az EUIPO elé;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az európai uniós védjegyről szóló (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. március 15-i 2018/626 bizottsági végrehajtási rendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.


title: T-825/19. sz. ügy: 2019. december 4-én benyújtott kereset – Tazzetti kontra Bizottság

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/83

      2019. december 4-én benyújtott kereset – Tazzetti kontra Bizottság
      (T-825/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/69)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Tazzetti SpA (Volpiano, Olaszország) (képviselők: M. Condinanzi, E. Ferrero és C. Vivani ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse az Európai Bizottság felperesnek címzett 2019. szeptember 27-i ARES 2019 6014426 határozatát (feljegyzését), az Európai Bizottság felperesnek címzett 2019. szeptember 27-i 6024220 határozatát (feljegyzését), az Európai Bizottság Tazzetti SpA-nak címzett 2019. szeptember 30-i ARES (2019) 6048224 határozatát (feljegyzését), a Tazzetti SpA-nak címzett ARES (2019) 6871575 határozatot (feljegyzést), valamint a további aktusokat, és a kérelemnek megfelelően, az EUMSZ 277. cikk értelmében a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták elektronikus nyilvántartásának zökkenőmentes működése biztosításáról szóló, 2019. április 25-i (EU) 2019/661 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 112., 11. o.) jogellenességének előzetes megállapítását követően, különösen annak 7. cikkére tekintettel mondja ki annak alkalmazhatatlanságát, következésképpen semmisítse meg az ugyanezen rendelet fent említett végrehajtási határozatait;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a következőkre alapított jogalap: a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikke (1), (3) és (5) bekezdésének, 17. cikkének, valamint V. és VI. mellékletének megsértése, az EUMSZ 291. cikk és a végrehajtási intézkedés fogalmának megsértése, hatáskörrel való visszaélés, az EUMSZ 296. cikk és az indokolási kötelezettség megsértése, valamint az arányosság elvének megsértése.

                  2.

                  A második, a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták elektronikus nyilvántartásának zökkenőmentes működése biztosításáról szóló, 2019. április 25-i (EU) 2019/661 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 112., 11. o.) 7. cikkének, a 2014. április 16-i 517/2014/EU rendelet 15. és 16. cikkének megsértésére, valamint ennek következtében annak alkalmazhatatlanságára alapított jogalap.

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az említett 7. cikk, mivel lehetővé teszi, hogy az egyetlen bejelentő által ellenőrzött Incumbent számára ítéljék oda a saját referenciaértékek alapján számított kvótákat, vagyis e kvótákat kizárólag az egyetlen bejelentőnek ítélik oda, amelynek ugyanaz a tulajdonosa, mint az Incumbentnek, sérti az 517/2014/EU rendelet 15. és 16. cikkét.

                  3.

                  A harmadik, az európai jogrendnek a tulajdonra és a gazdasági kezdeményezéshez való jogra vonatkozó alapelvei megsértésére alapított jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 16. és 17. cikke, Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez csatolt 1. sz. jegyzőkönyv, valamint az EUSZ 11. cikk viszonylatában. A felperes e tekintetben hatáskörrel való visszaélésre is hivatkozik.

                              —

                              A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a Bizottság határozatai, mivel észszerűtlen módon megfosztják a felperes által ellenőrzött társaságot azon fluorozott szénhidrogén kvótáktól, amelyekre az ellenőrzött társaságnak joga lett volna a saját referenciaértékei alapján, sértik a felperes alapvető jogait. Mivel a végrehajtási rendelet szabályozása arra irányul, hogy korlátozza/kizárja a kvótáknak a piacon korábban jelen nem lévő New Entrants számára történő odaítélését, e szabályozásnak a Bizottság általi alkalmazása a felperes által ellenőrzött társasággal (tehát magával a felperessel) szemben, hatásköri visszaélésnek minősül. A hivatkozott hibák és jogalapok abban az esetben is érvényesek, amelyben a felperes által ellenőrzött társaságnak járó kvótákat a felperesnek mint egyetlen bejelentőnek kívánják odaítélni.

                  4.

                  A negyedik, az arányosság elvének és az indokolási kötelezettségnek az ezen elv viszonylatában történt megsértésére alapított jogalap.

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy hogy a 2019/661 végrehajtási rendelet 7. cikkének alkalmazása túlmegy azon, amit az elektronikus nyilvántartás jobb és hatékonyabb kihasználhatóságának célkitűzései megkövetelnek és szükségessé tesznek. A hivatkozott hibák és jogalapok abban az esetben is érvényesek, amelyben a felperes által ellenőrzött társaságnak járó kvótákat a felperesnek mint egyetlen bejelentőnek kívánják odaítélni: ebben az esetben a határozatoknak az azon vállalkozási csoporttal szembeni invazív jellege, amelyért a felperes a felelős, annak a mérlegre és a pénzügyekre gyakorolt gazdasági hatásaival együtt semmiképp nem tűnnek igazoltnak és észszerűeknek a szabályozás által követett célkitűzések fényében.

                  5.

                  Az ötödik, az EUMSZ 49. és azt követő cikkek, valamint az EUMSZ 63. és azt követő cikkek megsértésére alapított jogalap

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a felperes tevékenységét ért kár, amely abból ered, hogy megtagadták a kvótákat saját ellenőrzött vállalkozásától, akkor is, ha neki magának ítélték oda, a belső piac olyan alapvető szabadságainak megsértését jelenti, mint a letelepedés szabadsága és a tőkemozgás szabadsága, mivel a felperes társaság olasz jog szerinti társaság, amely élt letelepedéshez való jogával és a tőkemozgás szabadságával, amelyeket az európai uniós jog garantál, a célból, hogy megszerezzen egy spanyol jog szerinti társaságot annak érdekében, hogy saját vállalkozási tevékenységének egy részét azon a piacon folytassa.

                  6.

                  A hatodik, a bizalomvédelem elvének megsértésére, a jogbiztonság elvének megsértésére, valamint a magánszemélyeknek jogokat biztosító jogszabályok visszaható hatálya tilalma elvének megsértésére alapított jogalap

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy joga van saját, valamint az általa ellenőrzött vállalkozási csoport vállalkozási tevékenységének megszervezéséhez azon észszerű jövedelmezőségi kilátások nyomán, amelyek az általa ellenőrzött spanyol vállalkozás referenciaértékei által (is) generált kvótaelvárásokból következnek. Az a határozat, amely nem juttat kvótákat a Tazzetti SA-nak, sérti ezeket az elveket és az EUMSZ 296. cikkben előírt indokolási kötelezettséget, mivel hiányzik bármely olyan magyarázat, amely alátámasztaná a Bizottság döntését, és hibássá teszi az érdekek minden mérlegelését. A jogsértés abban az esetben is megmutatkozik, ha a saját spanyol vállalkozás kvótáit a felperesnek mint egyetlen bejelentőnek ítélik oda.

                  7.

                  A hetedik, az egyenlő bánásmód megsértésére alapított jogalapról

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok ugyanolyan helyzetbe hozzák a Tazzetti SA-t, mint a piac új belépőit, míg a saját maga által ellenőrzött Tazzetti SA, akárcsak a felperes, incumbentnek minősül, pedig már egy ideje szilárdan jelen van a piacon.


title: T-826/19. sz. ügy: 2019. december 4-én benyújtott kereset – Tazzetti kontra Bizottság

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/85

      2019. december 4-én benyújtott kereset – Tazzetti kontra Bizottság
      (T-826/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/70)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Tazzetti SpA (Madrid, Spanyolország) (képviselők: M. Condinanzi, E. Ferrero és C. Vivani ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa semmisnek és meg nem történtnek a megtámadott határozatokat, miután meggyőződött azok jogellenességéről, és esetlegesen állapítsa meg az (EU) 2019/661 végrehajtási rendelet, és különösen 7. cikke alkalmazásának mellőzését;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A jelen kereset a következők megsemmisítésére irányul: az Európai Bizottság felperesnek címzett 2019. szeptember 30-i ARES (2019) 6048224 határozata (feljegyzése), az Európai Bizottság Tazzetti SpA-nak címzett 2019. szeptember 27-i ARES 2019 6014426 határozata (feljegyzése), az Európai Bizottság Tazzetti SpA-nak címzett 2019. szeptember 27-i 6024220 határozata (feljegyzése), valamint a további aktusokat, és a kérelemnek megfelelően, az EUMSZ 277. cikk értelmében a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták elektronikus nyilvántartásának zökkenőmentes működése biztosításáról szóló, 2019. április 25-i (EU) 2019/661 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 112., 11. o.) jogellenességének előzetes megállapítását követően, különösen annak 7. cikkére tekintettel mondja ki annak alkalmazhatatlanságát, következésképpen semmisítse meg az ugyanezen rendelet fent említett végrehajtási határozatait.
      A jogalapok és fontosabb érvek hasonlóak a T-825/19. sz., Tazzetti kontra Bizottság ügyben hivatkozottakhoz.


title: T-833/19. sz. ügy: 2019. december 6-án benyújtott kereset – Grammer kontra EUIPO (Egy geometriai alakzat ábrázolása)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/85

      2019. december 6-án benyújtott kereset – Grammer kontra EUIPO (Egy geometriai alakzat ábrázolása)
      (T-833/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/71)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Grammer AG (Amberg, Németország) (képviselők: J. Bühling és D. Graetsch ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (Egy geometriai alakzat ábrázolása) bejelentése – 15 389 621. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 19-én hozott határozata (R 1478/2019-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárással kapcsolatos költségeket is.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-834/19. sz. ügy: 2019. december 5-én benyújtott kereset – e*Message Wireless Information Services kontra EUIPO – Apple (e*message)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/86

      2019. december 5-én benyújtott kereset – e*Message Wireless Information Services kontra EUIPO – Apple (e*message)
      (T-834/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/72)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: e*Message Wireless Information Services GmbH (Berlin, Németország) (képviselő: A. Hotz ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Apple Inc. (Cupertino, Kalifornia, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: a narancssárga és fekete színű e*message európai uniós ábrás védjegy – 1 548 619. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 10-én hozott határozata (R 2454/2018-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül az EUIPO törlési osztályának 2018. október 25-i13 800 C. sz. határozatát;

                  —

                  utasítsa el az 1 548 619. sz. európai uniós védjegy törlése iránt 2016. szeptember 22-én benyújtott kérelmet;

                  —

                  az EUIPO-t és perbelépése esetén a beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikkével összefüggésben történő megsértése és az EUSZ 2. cikke második mondatának az EUMSZ 1. cikke (2) bekezdésével összefüggésben történő megsértése (a jogállamiság és a jogszabályi korlátozás elve);

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával összefüggésben történő megsértése az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontja jelenleg hatályos szövegének a megtámadott európai uniós védjegy bejelentési időpontjára vonatkozó, jogilag téves alkalmazása miatt és a 207/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának normaértelmezésére vonatkozó megállapítások hiánya miatt;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és 64. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben történő megsértése a fogyasztói körnek a bejelentés időpontjában fennálló észlelésére és az igazolással, valamint a feltétlen kizáró ok megállapításával szemben a bejelentés időpontjában támasztott, korlátozott követelményekre vonatkozó ténybeli megállapítások hiánya miatt, hosszabb ideje tartó lajstromozási eljárás esetében;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben történő megsértése a megtámadott európai uniós védjegy ábrás elemeinek téves értékelése és a bejelentési időpontra vonatkozó ténybeli megállapítások hiánya miatt;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben történő megsértése a megkülönböztető képesség téves értékelése és a bejelentési időpontra vonatkozó ténybeli megállapítások hiánya miatt;

                  —

                  az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének megsértése, az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyve 1. cikkének az EUSZ 6. cikke (1)–(3) bekezdésével és az EUMSZ 2. cikke (1) bekezdésével összefüggésben történő megsértése, valamint a bizalomvédelem és a jogbiztonság általános jogelveinek (EUSZ 2. cikk, első mondat) megsértése egy előnyben részesítő, jogszerű közigazgatási aktus hibás hatályon kívül helyezése miatt;

                  —

                  az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének megsértése, az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyve 1. cikkének az EUSZ 6. cikke (1)–(3) bekezdésével és az EUMSZ 2. cikke (1) bekezdésével összefüggésben történő megsértése, valamint a bizalomvédelem és a jogbiztonság általános jogelveinek (EUSZ 2. cikk, első mondat) megsértése egy előnyben részesítő, jogszerű közigazgatási aktus hibás visszavonása miatt.


title: T-836/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Première Vision kontra EUIPO – Vente-Privee.com (PV)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/87

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Première Vision kontra EUIPO – Vente-Privee.com (PV)
      (T-836/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/73)
      A keresetlevél nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Première Vision (Lyon, Franciaország) (képviselő: C. Champagner Katz ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Vente-Privee.com SA (Párizs, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a PV európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 13 999 578. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. október 3-án hozott határozata (R 2125/2018-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t és adott esetben a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

      az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-838/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/88

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)
      (T-838/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/74)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Koopman International BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselő: B. van Werven ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) és Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: Tinnus Enterprises

         A vitatott formatervezési minta: 1431 829–0006. sz. európai uniós formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 18-án hozott ideiglenes határozata (R 1005/2018-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács előtti eljárás felfüggesztésére vonatkozó, megtámadott határozatot, és határozzon a fellebbezési tanács előtti, említett eljárás folytatásáról;

                  —

                  egyesítse a Törvényszék előtti jelen ügyet a Koopman International által ezzel egyidőben a Törvényszék elé terjesztett R 1006/2018-3., R 1008/2018-3., R 1010/2018-3. és R 1009/2018-3. számú ügyekkel;

                  —

                  a Tinnus Enterprises-t kötelezze a Koopman International költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „jogbiztonság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „pergazdaságosság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „megfelelő ügyintézés” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem biztosított valamennyi fél érdekei között megfelelő egyensúlyt.


title: T-839/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/89

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)
      (T-839/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/75)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Koopman International BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselő: B. van Werven ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) és Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: Tinnus Enterprises

         A vitatott formatervezési minta: 1431 829–0002. sz. európai uniós formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 18-án hozott ideiglenes határozata (R 1006/2018-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács előtti eljárás felfüggesztésére vonatkozó, megtámadott határozatot és határozzon a fellebbezési tanács előtti, említett eljárás folytatásáról;

                  —

                  egyesítse a Törvényszék előtti jelen ügyet a Koopman International által ezzel egyidőben a Törvényszék elé terjesztett R 1008/2018-3., R 1005/2018-3., R 1010/2018-3. és R 1009/2018-3. számú ügyekkel;

                  —

                  a Tinnus Enterprises-t kötelezze a Koopman International költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „jogbiztonság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „pergazdaságosság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „megfelelő ügyintézés” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem biztosított valamennyi fél érdekei között megfelelő egyensúlyt.


title: T-840/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/90

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)
      (T-840/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/76)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Koopman International BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselő: B. van Werven ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) és Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: Tinnus Enterprises

         A vitatott formatervezési minta: 1431 829–0005. sz. európai uniós formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 18-án hozott ideiglenes határozata (R 1008/2018-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács előtti eljárás felfüggesztésére vonatkozó, megtámadott határozatot és határozzon az említett, fellebbezési tanács előtti eljárás folytatásáról;

                  —

                  egyesítse a Törvényszék előtti jelen ügyet a Koopman International által ezzel egyidőben a Törvényszék elé terjesztett R 1006/2018-3., R 1005/2018-3., R 1010/2018-3. és R 1009/2018-3. számú ügyekkel;

                  —

                  a Tinnus Enterprises-t kötelezze a Koopman International költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „jogbiztonság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „pergazdaságosság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „megfelelő ügyintézés” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem biztosított valamennyi fél érdekei között megfelelő egyensúlyt.


title: T-841/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/91

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)
      (T-841/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/77)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Koopman International BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselő: B. van Werven ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) és Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: Tinnus Enterprises

         A vitatott formatervezési minta: 1431 829–0008. sz. európai uniós formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 18-án hozott ideiglenes határozata (R 1009/2018-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács előtti eljárás felfüggesztésére vonatkozó, megtámadott határozatot és határozzon az említett, fellebbezési tanács előtti eljárás folytatásáról;

                  —

                  egyesítse a Törvényszék előtti jelen ügyet a Koopman International által ezzel egyidőben a Törvényszék elé terjesztett R 1006/2018-3., R 1008/2018-3., R 1005/2018-3. és R 1010/2018-3. számú ügyekkel;

                  —

                  a Tinnus Enterprises-t kötelezze a Koopman International költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „jogbiztonság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „pergazdaságosság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „megfelelő ügyintézés” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem biztosított valamennyi fél érdekei között megfelelő egyensúlyt.


title: T-842/19. sz. ügy: 2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/92

      2019. december 10-én benyújtott kereset – Koopman International kontra EUIPO – Tinnus Enterprises és Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó berendezés)
      (T-842/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/78)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Koopman International BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselő: B. van Werven ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) és Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: Tinnus Enterprises

         A vitatott formatervezési minta: 1431 829–0007. sz. európai uniós formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 18-án hozott ideiglenes határozata (R 1010/2018-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács előtti eljárás felfüggesztésére vonatkozó, megtámadott határozatot, és határozzon az említett, fellebbezési tanács előtti eljárás folytatásáról;

                  —

                  egyesítse a Törvényszék előtti jelen ügyet a Koopman International által ezzel egyidőben a Törvényszék elé terjesztett R 1006/2018-3., R 1008/2018-3., R 1005/2018-3. és R 1009/2018-3. számú ügyekkel;

                  —

                  a Tinnus Enterprises-t kötelezze a Koopman International költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „jogbiztonság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „pergazdaságosság” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem értékelte és alkalmazta megfelelően a „megfelelő ügyintézés” feltételét;

                  —

                  A fellebbezési tanács nem biztosított valamennyi fél érdekei között megfelelő egyensúlyt.


title: T-843/19. sz. ügy: 2019. december 12-én benyújtott kereset – Correia kontra EGSZB

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/93

      2019. december 12-én benyújtott kereset – Correia kontra EGSZB
      (T-843/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/79)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Paula Correia (Woluwe-Saint-Étienne, Belgium) (képviselők: L. Levi és M. Vandenbussche ügyvédek)

         Alperes: Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

            következésképpen

                  —

                  semmisítse meg az ismeretlen időpontban hozott, a felperessel 2019. április 12-én közöl azon határozatot, hogy őt 2019-ben nem léptetik elő;

                  —

                  a nem vagyoni károk megtérítéseként ítéljen meg neki ex aequo et bono2 000 euróra becsült összeget;

                  —

                  az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke eljárási garanciáinak megsértésére és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértésére vonatkozik. A felperes azzal érvel, hogy az a mód, ahogyan az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság határoz az egyes titkársági csoportok és közelebbről az I. csoport ideiglenes alkalmazottainak előléptetéséről és újrabesorolásáról, sérti az Alapjogi Charta 41. cikkében nyújtott eljárási garanciákat. Ez különösen igaz a felperes 2019. évi és más időszakbeli előléptetésének/újrabesorolásának elmaradásáról szóló határozatra. E határozat ugyanis egyrészt mindenfajta indokolást nélkülöz. Továbbá a felpereshez vagy általánosabban a csoportok vagy az I. csoport ideiglenes alkalmazottaihoz intézett semmiféle szöveg, semmiféle általános határozat vagy közlemény nem jelzi, melyek azok a szempontok amelyek elfogadásával és alkalmazásával az ideiglenes alkalmazottak közül kiválasztják azokat, akiket előléptetnek vagy újrabesorolnak. A szempontok, az egyenlő bánásmód biztosítékainak, a tájékoztatásnak, az indokolásnak a hiánya annál is inkább ellentétes az Alapjogi Charta 41. cikkében előírt követelményekkel, mivel a titkárságok és különösen az I. titkárság bizonyos alkalmazottainak előmenetele igen gyors, míg másoké, köztük a felperesé, lassú.

                  2.

                  A második jogalap a jogbiztonság elvének megsértésére vonatkozik. A felperes szerint noha az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik az egyéb alkalmazottakról szóló alkalmazási feltételek 10. cikke alkalmazási szempontjainak és módjainak rögzítésére, e szempontoknak és módoknak biztosítaniuk kell az előreláthatóság uniós jogban és különösen a jogbiztonság elve által megkövetelt fokát. Márpedig nem ez a helyzet áll fenn, mivel nincs olyan szempont, amely lehetővé tenné az ideiglenes alkalmazottak számára annak megismerését, hogy miként és milyen feltételek mellett kerül sor a munkaszerződésük módosítása révén történő előléptetésre vagy újrabesorolásra.

                  3.

                  A harmadik jogalap nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére vonatkozik. A felperes szerint az utolsó, 2016. évi előléptetése óta készült értékelő jelentéseinek vizsgálata arra enged következtetni, hogy az előléptetésének mellőzéséről szóló 2019. évi határozat nyilvánvaló értékelési hibát hordoz.

                  4.

                  A negyedik jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésére vonatkozik. A felperes szerint az ő érdekeit nem vették figyelembe, a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság arról határozott, hogy mely alkalmazottakat léptet elő vagy sorol be újra.


title: T-844/19. sz. ügy: 2019. december 12-én benyújtott kereset – Apologistics kontra EUIPO – Peikert (discount-apotheke.de)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/94

      2019. december 12-én benyújtott kereset – Apologistics kontra EUIPO – Peikert (discount-apotheke.de)
      (T-844/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/80)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Apologistics GmbH (Markkleeberg, Németország) (képviselő: H. Hug ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Franz Michael Peikert (Offenbach, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: világoszöld, sötétzöld és fehér színű discount-apotheke.de európai uniós ábrás védjegy– 14 678 007. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. október 10-én hozott határozata (R 2309/2018-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és a felszólalási osztály 2018. október 5-i határozatát;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-847/19. sz. ügy: 2019. december 13-án benyújtott kereset – X-cen-tek kontra EUIPO – Altenloh, Brinck & Co. (PAX)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/95

      2019. december 13-án benyújtott kereset – X-cen-tek kontra EUIPO – Altenloh, Brinck & Co. (PAX)
      (T-847/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/81)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: X-cen-tek GmbH & Co. KG (Wardenburg, Németország) (képviselő: H. Hillers ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Altenloh, Brinck & Co. GmbH & Co. KG (Ennepetal, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: PAX európai uniós szóvédjegy– 16 487 803. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 27-én hozott határozata (R 2324/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-858/19. sz. ügy: 2019. december 18-án benyújtott kereset – easyCosmetic Swiss kontra EUIPO – U. W. I. Unternehmensberatungs- und Wirtschaftsinformations (easycosmetic)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/96

      2019. december 18-án benyújtott kereset – easyCosmetic Swiss kontra EUIPO – U. W. I. Unternehmensberatungs- und Wirtschaftsinformations (easycosmetic)
      (T-858/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/82)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: easyCosmetic Swiss GmbH (Baar, Svájc) (képviselők: D. Terheggen és S. E. Sullivan ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: U. W. I. Unternehmensberatungs- und Wirtschaftsinformations GmbH (Bad Nauheim, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: easycosmetic európai uniós szóvédjegy – 13 801 675. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. október 4-én hozott határozata (R 973/2019-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

      Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával összefüggésben történő megsértése.


title: C-16/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2019. december 19-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Michael Dobersberger kontra Magistrat der Stadt Wien (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 56. és EUMSZ 57. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – 96/71/EK irányelv – Alkalmazhatóság – Az 1. cikk (3) bC-442/18ekezdésének a) pontja – A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetése – Nemzetközi vonatok fedélzetén történő szolgáltatásnyújtás – Nemzeti szabályozás, amely a munkavállalók kiküldetésével kapcsolatos adminisztratív kötelezettségeket ír elő)

text:
               24.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 61/2

      A Bíróság (nagytanács) 2019. december 19-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Michael Dobersberger kontra Magistrat der Stadt Wien
      (C-16/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 56. és EUMSZ 57. cikk - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - 96/71/EK irányelv - Alkalmazhatóság - Az 1. cikk (3) bC-442/18ekezdésének a) pontja - A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetése - Nemzetközi vonatok fedélzetén történő szolgáltatásnyújtás - Nemzeti szabályozás, amely a munkavállalók kiküldetésével kapcsolatos adminisztratív kötelezettségeket ír elő)
      (2020/C 61/02)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Michael Dobersberger

         Alperes: Magistrat der Stadt Wien

         Rendelkező rész

      A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontját akként kell értelmezni, hogy annak hatálya nem terjed ki a valamely tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás, valamint egy másik tagállamban székhellyel rendelkező és egy, ugyanezen tagállamban székhellyel rendelkező vasúttársasággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozás között létrejött szerződés keretében nyújtott fedélzeti kiszolgálásra, takarítási szolgáltatásra vagy az utasok étkeztetésére, amely szolgáltatásokat az első vállalkozás munkavállalói vagy az e vállalkozás rendelkezésére egy másik, ugyancsak az első tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás által bocsátott munkavállalók nyújtják a második tagállamon áthaladó nemzetközi vonatokon, amennyiben e munkavállalók az e szolgáltatásokhoz szervesen kapcsolódó munka jelentős részét az első tagállam területén végzik, és szolgálatukat ott kezdik meg vagy fejezik be.

         (1)  HL C 123., 2018.4.9


title: C-752/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2019. december 19-i ítélete (a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Deutsche Umwelthilfe eV kontra Freistaat Bayern (Előzetes döntéshozatal – Környezet – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. cikke, 47. cikkének első bekezdése és 52. cikkének (1) bekezdése – 2008/50/EK irányelv – Levegőszennyezés – A környezeti levegő minősége – Levegőminőségi terv – A nitrogén-dioxidra vonatkozó határértékek – A túllépés minimális időtartamának biztosítása érdekében megfelelő intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség – A nemzeti bíróságok azon kötelezettsége, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak – A bírósági meghagyásban foglaltak teljesítésének regionális kormány általi megtagadása – Az érintett régió magas rangú politikai képviselőivel, illetve magas rangú tisztviselőivel szemben tervezett kényszerítő elzárás – Hatékony bírói jogvédelem – A személyi szabadsághoz való jog – Jogalap – Arányosság)

text:
               24.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 61/17

      A Bíróság (nagytanács) 2019. december 19-i ítélete (a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Deutsche Umwelthilfe eV kontra Freistaat Bayern
      (C-752/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Környezet - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. cikke, 47. cikkének első bekezdése és 52. cikkének (1) bekezdése - 2008/50/EK irányelv - Levegőszennyezés - A környezeti levegő minősége - Levegőminőségi terv - A nitrogén-dioxidra vonatkozó határértékek - A túllépés minimális időtartamának biztosítása érdekében megfelelő intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség - A nemzeti bíróságok azon kötelezettsége, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak - A bírósági meghagyásban foglaltak teljesítésének regionális kormány általi megtagadása - Az érintett régió magas rangú politikai képviselőivel, illetve magas rangú tisztviselőivel szemben tervezett kényszerítő elzárás - Hatékony bírói jogvédelem - A személyi szabadsághoz való jog - Jogalap - Arányosság)
      (2020/C 61/20)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bayerischer Verwaltungsgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Deutsche Umwelthilfe eV

         Alperes: Freistaat Bayern

         Rendelkező rész

      Az uniós jogot, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy olyan körülmények között, amikor valamely nemzeti hatóság következetesen megtagadja az őt az említett jogból, különösen a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből eredő, egyértelmű, pontos és feltétel nélküli kötelezettség teljesítésére kötelező bírósági határozat végrehajtását, a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság köteles a közhatalmi feladatot ellátó személyekkel szemben kényszerítő elzárást elrendelni akkor, ha a belső jogi rendelkezések e kényszerintézkedés elrendeléséhez olyan jogalapot nyújtanak, amely kellőképpen hozzáférhető, pontos és alkalmazását tekintve előre látható, továbbá amennyiben az Alapjogi Charta 6. cikkében biztosított szabadsághoz való jognak az ilyen intézkedés elrendeléséből eredő korlátozása megfelel az e tekintetben a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében előírt többi feltételnek. Ezzel szemben, amennyiben a belső jog nem nyújt ilyen jogalapot, az uniós jog nem jogosítja fel e bíróságot ilyen intézkedés elrendelésére.

         (1)  HL C 54., 2019.2.11.


title: C-428/19. sz. ügy: A Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OL és társai kontra Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/5

      A Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OL és társai kontra Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.
      (C-428/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/04)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: OL, PM és RO

         Alperes: Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 96/71/EK irányelv (1) l. cikkének (1) bekezdésében írtakat, figyelemmel a 3. és 5. cikkére, valamint az Mt. 285. és 299. § -aira is, úgy kell-e érteni, hogy az irányelv, illetve a francia minimálbérre vonatkozó előírások megsértésére a magyar munkavállalók hivatkozhatnak magyar munkáltatójukkal szemben, magyar bíróság előtt indított perben?

                  2)

                  A munkavállalók külföldi kiküldetésének idejére, az annak során felmerülő költségek fedezetére szolgáló napidíj a munkabér részének tekinthető-e?

                  3)

                  Nem ütközik-e az 561/2006/EK rendelet (2) 10. cikkébe az a gyakorlat, hogy a munkáltató a gépkocsivezetők részére a megtett út és az üzemanyag fogyasztás arányához viszonyított megtakarítás esetén, egy képlet alapján juttatást ad, amely juttatás nem része a munkaszerződésük szerinti munkabérnek, utána sem adót, sem járulékot nem fizetnek?
                  Az üzemanyag megtakarítás elérése azonban a gépkocsivezetőket olyan vezetésre ösztönzi (pl. lejtőkön minél hosszabb tartamú szabadonfutás), amely felveti a közlekedés biztonságának veszélyeztetését?

                  4)

                  A 96/71/EK irányelv alkalmazandó-e a nemzetközi árufuvarozásra, különös tekintettel arra, hogy az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett Franciaországgal és Németországgal szemben amiatt, hogy ezek az országok a közúti közlekedési ágazatra is alkalmazzák a minimálbérre vonatkozó jogszabályaikat?

                  5)

                  Egy irányelv önmagában – a nemzeti jogba történő átültetés elmaradása esetén – keletkeztethet-e kötelezettséget magánszemély terhére, és így önmagában erre az irányelvre lehet-e kereseti kérelmet alapítani magánszeméllyel szemben egy nemzeti bíróság előtt folyó perben?

         (1)  A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1997, L 18., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.)

         (2)  A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006, L 102., 1. o.)


title: C-564/19. sz. ügy: A Pesti Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2019. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IS elleni büntetőeljárás

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/6

      A Pesti Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2019. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IS elleni büntetőeljárás
      (C-564/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/05)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Pesti Központi Kerületi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Vádlott: IS

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                     1/A.

                  Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 6. cikk (1) bekezdését és a 2010/64/EU irányelv (1) 5. cikkének (2) bekezdését, hogy a tagállamnak az eljárás nyelvét nem ismerő terheltek tisztességes eljáráshoz való jogának biztosításához megfelelő képesítéssel rendelkező független fordítók és tolmácsok nyilvántartását kell létrehoznia, vagy – ennek hiányában – más módon kell biztosítania, hogy a bírósági eljárásban a tolmácsolás minőségének megfelelősége ellenőrizhető legyen?

                     1/B.

                  Amennyiben az előbbi kérdést igennel kell megválaszolni, és az adott ügyben a tolmácsolás megfelelő minőségének hiányában nem lehet a terhelt tájékoztatásának megtörténtét megállapítani az ellene felhozott gyanúsítás, vád tárgyát illetően, úgy kell-e értelmezni az EUSZ 6. cikk (1) bekezdését és a 2012/13/EU irányelv (2) 4. cikkének (5) bekezdését és 6. cikkének (1) bekezdését, hogy ez esetben az eljárás a terhelt távollétében nem folytatható?

                     2/A.

                  Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében és az Alapjogi Charta 47. cikkében, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában foglalt bírói függetlenség elvét, hogy ezen elv megsértését jelenti, ha a bíróságok központi igazgatásának feladatait ellátó, Országgyűlés által kinevezett és kizárólag az Országgyűlés által elszámoltatható és felmenthető Országos Bírósági Hivatal elnöke egy bíróságnak az elnöki pozícióját – amely elnök többek között az ügyelosztás meghatározására, bírókkal szembeni fegyelmi eljárás kezdeményezésére és a bíró értékelésére is jogosult – pályázati eljárás megkerülésével, tartósan az erre felhatalmazott bírói önigazgatási testületek véleményének figyelmen kívül hagyásával, ideiglenes megbízással tölti be?

                     2/B.

                  Amennyiben az előbbi kérdést igennel kell megválaszolni, és az adott ügyben eljáró bíró alappal tarthat attól, hogy őt bírói, igazgatási tevékenysége miatt jogtalan hátrány éri, úgy kell-e értelmezni az említett elvet, hogy az ügyben nem biztosított a tisztességes eljárás?

                     3/A.

                  Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében és az Alapjogi Charta 47. cikkében, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában foglalt bírói függetlenség elvét, hogy ezzel az elvvel nem összeegyeztethető az a helyzet, hogy 2018. szeptember 1-je óta – eltérően a korábbi több évtizedes gyakorlattól – a magyar bírák a törvény szerint kisebb javadalmazásban részesülnek, mint a megfelelő szinten, azonos beosztással, azonos szolgálati idővel rendelkező ügyészek, és az ország gazdasági helyzetét figyelembe véve illetményük általában sem áll összhangban az általuk ellátott feladatok jelentőségével, különös tekintettel az igazgatási vezetők diszkrecionális jutalmazási gyakorlatára?

                     3/B.

                  Amennyiben az előbbi kérdést igennel kell megválaszolni, úgy kell-e értelmezni a bírói függetlenség említett elvét, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog ilyen körülmények között nem lehet biztosított?

                     4/A.

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 267. cikkét, hogy ezzel ellentétes az a nemzeti gyakorlat, amelyben a végső bírói fórum a tagállam joggyakorlatának egységesítését célzó eljárásban az alsóbb fokú bíróság előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményező végzését – az adott végzés jogi hatályát nem érintően – törvénysértőnek minősíti?

                     4/B.

                  Amennyiben a 4/A. kérdést igennel kell megválaszolni, úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkét, hogy a kérdést előterjesztő bíróságnak az ezzel ellentétes felsőbb bírói döntéseket és jogegység érdekében hozott elvi állásfoglalásokat figyelmen kívül kell hagynia?

                     4/C.

                  Amennyiben a 4/A. kérdést nemmel kell megválaszolni, ilyen esetben folytatható-e a felfüggesztett büntetőeljárás az előzetes döntéshozatali eljárás alatt?

                     5.

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében és az Alapjogi Charta 47. cikkében, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában foglalt bírói függetlenség elvét az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 267. cikkének fényében, hogy ezzel az elvvel nem egyeztethető össze, ha egy bíróval szemben előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése miatt fegyelmi eljárást kezdeményeznek?

         (1)  A büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i 2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2010, L 280., 1. o.)

         (2)  A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012, L 142., 1. o.)


title: C-610/19. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. augusztus 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vikingo Fővállalkozó Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/7

      A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. augusztus 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vikingo Fővállalkozó Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
      (C-610/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/06)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Vikingo Fővállalkozó Kft.

         Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Megfelel-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112 tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: 2006/112 irányelv) 220. cikkének a) pontjával és 226. cikkével összefüggésben értelmezett 168. cikke a) pontjának és a l78. cikke a) pontjának és a tényleges érvényesülés elvének azon nemzeti jogértelmezés és gyakorlat, mely szerint az adólevonás anyagi jogi feltételei teljesítése esetén önmagában nem elegendő az olyan számla birtoklása, mely tartalmazza az ezen irányelv 226. cikkében előírtakat, hanem az adóalanynak ahhoz, hogy a kérdéses számla alapján jogosult legyen gyakorolni az adólevonás jogát, a számlán kívül további okirati bizonyítékokkal is rendelkeznie kell, melyeknek a 2006/112 irányelv előírásain túlmenően meg kell felelniük a számvitelre vonatkozó nemzeti szabályozás alapelveinek és a bizonylatokra előírt konkrét szabályainak is, továbbá az is elvárás, hogy a láncolat összes tagja emlékezzen és egybehangzóan nyilatkozzon ezen bizonylatokkal alátámasztott gazdasági tevékenység minden részletére?

                  2)

                  Megfelel-e a 2006/112 irányelv héalevonásra vonatkozó rendelkezéseinek, az adósemlegesség és a tényleges érvényesülés elvének azon nemzeti jogértelmezés és gyakorlat, mely láncolatos ügylet esetén – minden egyéb körülménytől függetlenül – kizárólag az ügylet e jellege miatt teszi kötelezővé a láncolat minden tagjának vizsgálatát az általa végzett gazdasági tevékenység elemeire kiterjedően és abból következtetés levonását a lánc másik pontján álló adózóra nézve, továbbá az adóalany héalevonási jogát arra hivatkozással tagadja meg, hogy a tagállami jogszabály által nem tiltott láncolat kialakítása nem volt gazdaságilag észszerűen indokolható. Ezzel összefüggésben láncolatos ügylet esetén a héalevonási jog megtagadására alkalmas objektív körülmények vizsgálatakor, az azt alátámasztó bizonyítékok releváns voltának, bizonyító erejének meghatározásakor és azok értékelésekor a tényállás feltárására vonatkozó releváns tényeket meghatározó anyagi jogszabályként csak a 2006/112 irányelv és a nemzeti szabályok adólevonásra vonatkozó rendelkezései alkalmazhatók, avagy sajátos szabályként az adott tagállam számviteli előírásai is?

                  3)

                  Megfelel-e a 2006/112 irányelv héalevonásra vonatkozó rendelkezéseinek, az adósemlegesség és a tényleges érvényesülés elvének azon nemzeti jogértelmezés és gyakorlat, mely a terméket az adóköteles tevékenységének folytatása szerinti tagállamban adóköteles tevékenységéhez felhasználó és a 2006/112 irányelv szerinti számlával rendelkező adóalany héalevonási jogát arra hivatkozással tagadja meg, hogy az adóalany előtt nem ismert a láncolat tagjai által végzett ügyletnek az összes eleme, illetőleg olyan körülmények miatt, amik a láncolat számlakibocsátót megelőző tagjainál merültek fel és azokra az adózónak rajta kívül álló okok miatt semmiféle ráhatása nem lehetett, továbbá a héalevonási jog feltételeként az adózót terhelő ésszerű intézkedések körében nemcsak a szerződés megkötését megelőzően, hanem az ügylet folyamán a teljesítésig és azt követően is általános ellenőrzési kötelezettséget vár el az adózótól. Ezzel összefüggésben van-e olyan kötelezettsége az adózónak, hogy amennyiben a számla szerinti gazdasági tevékenység bármely elemében a szerződés megkötését követően a teljesítéskor vagy az után olyan szabálytalanságot észlel, vagy olyan körülmény jut a tudomására, ami az adóhatóság gyakorlata szerint a héalevonási jog megtagadását eredményezi, a héalevonási jogával ne éljen?

                  4)

                  A 2006/112 irányelv héalevonásra vonatkozó rendelkezéseire és a tényleges érvényesülés elvére tekintettel az adóhatóságnak meg kell-e neveznie az adócsalás mibenlétét, továbbá megfelelő-e azon eljárása, hogy a láncolat tagjainál feltárt, a héalevonási joggal okszerű összefüggésben nem lévő hiányosságokat, szabálytalanságokat tekinti az adócsalás bizonyítékaként, arra hivatkozással, hogy mivel azok a számla tartalmi hiteltelenségét okozták, így az adócsalásról adózó tudott, vagy tudnia kellett. Ha az adócsalás ténye fennáll, e tény megalapozza-e a fentiekben ismertetett mértékű, mélységű és kiterjedésű ellenőrzés elvárását az adózótól, avagy az meghaladja-e a tényleges érvényesülés által elvárt mértéket?

                  5)

                  A héalevonási jog megtagadásának arányos szankciója-e az adókülönbözet összegének 200 %-os mértékében meghatározott adóbírság fizetési kötelezettség, ha a költségvetést az adózó héalevonási jogával közvetlenül összefüggő adókiesés nem érte? Megállapítható-e az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Art.) 170. § -a (1) bekezdésének 3. mondatában foglalt valamelyik tényállás, ha a felperes minden birtokában lévő dokumentumot az adóhatóság rendelkezésére bocsátott és a kiállított számláit az adóbevallásában szerepeltette?

                  6)

                  Amennyiben a feltett kérdések tekintetében adott válaszok alapján az állapítható meg, hogy a Signum Alfa ügyben hozott döntést követően folytatott nemzeti jogértelmezés és az az alapján kialakított gyakorlat nem felel meg a 2006/112 irányelv héalevonásra vonatkozó rendelkezéseinek, arra tekintettel, hogy az elsőfokú bíróság nem fordulhat minden egyes ügyben előzetes döntéshozatal iránti eljárással az Európai Unió Bíróságához, az Alapjogi Charta 47. cikkében foglaltak alapján tekinthető-e úgy az adózók kártérítési per indításához való joga akként, mint ami az e cikkben biztosított hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jogát biztosítja, továbbá értelmezhető-e e körben a Signum Alfa ügyben hozott döntés formájának megválasztása akként, hogy a közösségi jog már rendezte a kérdést, azt az Európai Unió Bírósága gyakorlata tisztázta, ezért az magától értetődő volt, avagy az ismételt eljárási kezdeményezésre is figyelemmel azt jelenti, hogy a kérdés nem volt teljesen tisztázott, ezért az előzetes döntéshozatali kérelem előterjesztésére vonatkozó kötelezettség fennállt?

         (1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006, L 347., 1. o.)


title: C-611/19. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. augusztus 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Crewprint Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/9

      A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. augusztus 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Crewprint Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
      (C-611/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/07)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Crewprint Kft.

         Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Megfelel-e a 2006/112 irányelv (1) héalevonásra vonatkozó rendelkezéseinek és az adósemlegesség elvének azon nemzeti értelmezés és gyakorlat, hogy az adóhatóság a felek között megvalósult gazdasági esemény tekintetében a héalevonási jogot arra hivatkozással utasítja el, hogy a felek közötti jogviszony formáját (vállalkozói szerződés) csalárdnak tartja, mert ahhoz adólevonási jog társul, ekként azt az Art. 1. § -ának (7) bekezdése alapján olyan tevékenységgé (ügynöki tevékenységgé) minősíti, ami nem keletkeztet adólevonási jogot, mivel álláspontja szerint a felek magatartása adókijátszásra irányult, a számlabefogadó vállalkozói közvetítő tevékenysége ugyanis nem szükségszerű formája a tevékenységének, mivel az ügynökként is elvégezhető lett volna. Ezzel összefüggésben a héalevonás érvényesítésének feltételeként van-e az adózóknak olyan adójogi kötelezettségük, hogy a gazdasági tevékenységük formájaként olyat válasszanak, ami nagyobb adóterhet eredményez számukra, illetőleg rendeltetésellenes joggyakorlásnak minősül-e az, ha a felek a köztük lévő gazdasági tevékenységüknek az őket megillető szerződési szabadság körében adójogon kívüli célból olyan szerződéses formát választanak, aminek nem célzott hatása az is, hogy adólevonási jog kapcsolódik hozzá?

                  2)

                  Megfelel-e a 2006/112 irányelv héalevonásra vonatkozó rendelkezéseinek és az adósemlegesség elvének az a nemzeti értelmezés és gyakorlat, hogy az esetben, ha a héalevonási jogával élni kívánó adóalany megfelel a héalevonás anyagi és alaki feltételeinek, a szerződés megkötése előtt az elvárható intézkedéseket megtette, az adóhatóság megtagadja a héalevonási jogot arra hivatkozással, hogy a láncolat létrehozását gazdaságilag szükségtelennek, ekként rendeltetésellenes joggyakorlásnak tartja azon ok miatt, hogy az alvállalkozó képes a teljesítésre, mégis további alvállalkozót bízott meg a teljesítéssel az adójogi tényálláson kívüli egyéb cél miatt vagy okból, a héalevonási joggal élni kívánó adóalany pedig a megbízás elvállalásakor tudta, hogy a megrendelést tárgyi és személyi feltételek hiányában az alvállalkozója szubalvállalkozók bevonásával fogja teljesíteni. Befolyásolja-e a választ azon tény, ha az adózó vagy alvállalkozója vele valamilyen közvetlen kapcsolatban, személyi vagy szervezeti összefüggésben (személyes ismeretségben, hozzátartozói viszonyban, avagy tulajdonosi összefonódásban) álló alvállalkozót vont be a láncolatba?

                  3)

                  Amennyiben az előző kérdésre adott válasz igen, az esetben megfelel-e az objektív tényeken alapuló tényállás feltárás követelményének azon eljárás, amelyben az adóhatóság a héalevonási jogával élni kívánó adóalany és alvállalkozója gazdasági kapcsolatát irracionálisnak és indokolatlannak minősíti, ennek tényét azonban kizárólag az alvállalkozó alkalmazottai egy részének tanúvallomására alapozza, anélkül, hogy objektív tények alapján feltárná a szerződés tárgyát képező gazdasági tevékenység jellemzőit, speciális körülményeit és az érintett gazdasági környezetet, meghallgatná az adózó és a láncolatban részt vevő alvállalkozó cégek döntési kompetenciával rendelkező vezetőit, továbbá ez esetben releváns-e az adózó, avagy a láncolat tagjainak teljesítőképessége és szükséges-e arra nézve szakértőt bevonni?

                  4)

                  Összhangban áll-e a 2006/112 irányelv rendelkezéseivel és a tényleges érvényesülés elvével az a nemzeti értelmezés és gyakorlat, hogy a héalevonás anyagi és alaki feltételeinek teljesülése és az elvárható észszerű intézkedések megtétele esetén az Európai Unió Bírósága ítéleteiben nevesített, a héalevonást meg nem alapozó, objektívnek nem minősülő körülmények alapján látja az adóhatóság bizonyítottnak az adócsalást, és megtagadja a héalevonási jogot, csak azért, mert ezen körülmények a feltárt láncolat vizsgált tagjainál összességében kellően nagy számban fordulnak elő?

         (1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006, L 347., 1. o.)


title: C-656/19. sz. ügy: A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. szeptember 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/10

      A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. szeptember 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
      (C-656/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/09)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

         Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Összeegyeztethető-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: héairányelv) 147. cikkével az a tagállami gyakorlat, amely a külföldi utasnak történt hozzáadottértékadó-mentes termékértékesítés egyik fogalmi elemeként meghatározott „személyi poggyász” fogalmát a turistaforgalom vámkönnyítéseiről szóló, New Yorkban 1954. június 4-én kelt Egyezmény, valamint az Egyezmény Kiegészítő Jegyzőkönyvében használt személyes útiholmi fogalmával, illetve az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2015/2446 számú felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének 5. pontjában írt „poggyász” fogalmával azonosítja?

                  2)

                  Amennyiben az adott válasz nemleges, akkor milyen módon kell meghatározni a héairányelv 147. cikkében rögzített „személyi poggyász” fogalmát annak ismeretében, hogy a héairányelv ilyen fogalom meghatározást nem tartalmaz? Összeegyeztethető-e a közösségi jog rendelkezéseivel az a nemzeti gyakorlat, hogy a tagállami adóhatóságok kizárólag a „szavak általános értelmére” hivatkoznak?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni a héairányelv 146. és 147. cikkének rendelkezéseit, hogy amennyiben az adóalanyt a külföldi utas részére történő termékértékesítés címén adómentesség a héairányelv 147. cikkének megfelelően nem illeti meg, úgy szükség szerint vizsgálni kell a héairányelv 146. cikke alapján az exportértékesítéshez kapcsolódó adómentesség fennállását az Uniós Vámkódexben, illetve a felhatalmazás alapján kiadott jogi aktusban meghatározott vámalakiságok elmaradása ellenére is?

                  4)

                  Amennyiben az előző kérdésre adandó válasz szerint a külföldi utasra vonatkozó adómentesség hiányában az ügylet export címén héamentességben részesülhet, minősíthető-e exportértékesítés jogcímén történő héamentes értékesítésnek a jogügylet akkor, ha a vevő szándéka a megrendelés időpontjában ezzel kifejezetten ellentétes volt?

                  5)

                  Amennyiben a 3. és 4. kérdésre adott válasz igenlő, a perbelihez hasonló, azaz olyan esetben, amikor a számlakibocsátó a teljesítés időpontjában tudott arról, hogy a termékek beszerzésére továbbértékesítési céllal került sor, a külföldi vevő ennek ellenére külföldi utasként kívánja kiléptetni a megvásárolt termékeket, tehát a számlakibocsátó rosszhiszeműen állított ki a külföldi utas adó visszaigénylésére szolgáló adó-visszaigénylő lapot és térítette vissza külföldi utasnak járó adómentesség címén az áthárított hozzáadottértékadót, összeegyeztethető-e a héairányelv 146. és 147. cikkével, valamint az adósemlegesség és arányosság uniós elveivel az a tagállami gyakorlat, hogy az adóhatóság a tévesen a külföldi utasnak való értékesítés címén bevallott és megfizetett adó visszatérítését anélkül tagadja meg, hogy a termékértékesítést exportértékesítésnek minősítené, és az ennek megfelelő korrekciót elvégezné annak ellenére, hogy a termékek útipoggyászként való kiléptetése Magyarországból vitán felül megvalósult?

         (1)  HL 2006, L 347., 1. o.


title: C-717/19. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. szeptember 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/11

      A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. szeptember 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
      (C-717/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/10)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe

         Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 90. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal összeegyeztethetetlen az a nemzeti szabályozás, mint az alapügyben szóban forgó, amely szerint a nem kötelezően megkötendő szerződés alapján az állami egészségbiztosító részére a gyógyszerkészítményekért kapott árbevételéből befizetéseket teljesítő és így a gyógyszerkészítmény teljes ellenértékéhez hozzá nem jutó valamely gyógyszeripari vállalkozás nem jogosult az adóalap utólagos csökkentésére pusztán arra való tekintettel, hogy a befizetésekre nem az üzletpolitikájában előre meghatározott módon és elsődlegesen nem vásárlásösztönzési célból kerül sor?

                  2)

                  Az 1. kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 273. cikkét, hogy azzal összeegyeztethetetlen az a nemzeti szabályozás, mint az alapügyben szóban forgó, amely szerint az adóalap utólagos csökkentésének feltétele a pénzvisszatérítésre jogosult nevére szóló, a pénzvisszatérítésre jogosító ügylet teljesítését tanúsító számla, amennyiben az adóalap utólagos csökkentését lehetővé tevő ügylet egyébként megfelelően dokumentált, utólagosan ellenőrizhető, részben nyilvános és közhiteles adatokon alapul, és lehetővé teszi az adó pontos behajtását?

         (1)  HL 2006, L 347., 1. o.


title: C-740/19. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NJ kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/12

      A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NJ kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
      (C-740/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/11)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: NJ

         Alperes: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (1) (az úgynevezett eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat – úgy, hogy a hatékony jogorvoslathoz való jog biztosítása úgy is megvalósítható egy tagállam részéről, ha menekültügyi eljárásban hozott határozatot a bíróság nem változtathatja meg, csak új eljárásra kötelezés mellett azt hatályon kívül helyezheti?

                  2)

                  Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (az úgynevezett eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat is – oly módon, hogy megfelelő az a tagállami szabályozás, amely minden egyedi körülménytől függetlenül, az ügy sajátosságaira és a bizonyítás esetleges nehézségeire tekintet nélkül a menekültügyi bírósági eljárásokra egységesen, mindössze 60 napos kötelező eljárási határidőt ír elő?

         (1)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013, L 180., 60. o.)


title: C-819/19. sz. ügy: A Rechtbank Amsterdam (Hollandia) által 2019. november 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV kontra Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV és társai

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/13

      A Rechtbank Amsterdam (Hollandia) által 2019. november 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV kontra Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV és társai
      (C-819/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/12)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Rechtbank Amsterdam

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV

         Alperesek: Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Deutsche Lufthansa AG, Lufthansa Cargo AG, British Airways plc, Société Air France SA, Singapore Airlines Ltd, Singapore Airlines Cargo Pte Ltd, Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Société Air France SA, Singapore Airlines Cargo Pte Ltd, Singapore Airlines Ltd, Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG, Swiss International Air Lines AG, British Airways plc, Air Canada, Cathay Pacific Airways Ltd, SAS AB, Scandinavian Airlines System Denmark-Norway-Sweden, SAS Cargo Group A/S, Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Société Air France SA, Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG, British Airways plc

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      A károsultak (a jelen esetben légi árufuvarozási szolgáltatásokat igénybe vevő feladók és címzettek) és légitársaságok közötti jogvitában – akár az EUMSZ 101. cikk vagy mindenesetre az EGT-Megállapodás 53. cikkének közvetlen hatálya, akár az 1/2003 rendelet (1) 6. cikke (illetve e rendelkezés közvetlen hatálya) alapján – hatáskörrel rendelkeznek-e a nemzeti bíróságok arra, hogy az EUMSZ 101. cikket vagy mindenesetre az EGT-Megállapodás 53. cikkét akkor is teljes mértékben alkalmazzák a 2004. május 1. előtt az Európai Unión belüli és az EGT-n kívüli repülőterek között lebonyolított légi járatok, illetve a 2005. május 19. előtt Izland, Liechtenstein és Norvégia és az EGT-n kívüli repülőterek között lebonyolított légi járatok, illetve a 2002. június 1. előtt az Európai Unión belüli repülőterek és Svájc között lebonyolított légi járatok esetében a légitársaságok által árufuvarozási szolgáltatásokkal összefüggésben megvalósított összejátszásra, illetve összehangolt magatartásra, ha e tekintetben arról az időszakról van szó, amelyben az EUMSZ 104. és EUMSZ 105. cikk szerinti átmeneti szabályozást kellett alkalmazni, vagy ezt kizárja az átmeneti szabályozás?

         (1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.).


title: C-867/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-13/18. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra EUIPO – Confédération nationale du Crédit mutuel (Crédit Mutuel) Oügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Confédération nationale du Crédit Mutuel által 2019. november 25-én benyújtott fellebbezés

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/13

      A Törvényszék (második tanács) T-13/18. sz., Crédit mutuel Arkéa kontra EUIPO – Confédération nationale du Crédit mutuel (Crédit Mutuel) Oügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Confédération nationale du Crédit Mutuel által 2019. november 25-én benyújtott fellebbezés
      (C-867/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 95/13)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Confédération nationale du Crédit Mutuel (képviselők: B. Moreau-Margotin, M. Merli, C. Thomas-Raquin, M. Le Guerer avocats)

         A többi fél az eljárásban: Crédit Mutuel Arkéa, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. február 13-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-887/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-491/18. sz., Vafo Praha kontra EUIPO – Rutzinger-Kurpas ügyben 2019. október 3-án hozott ítélete ellen Susanne Rutzinger-Kurpas által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/14

      A Törvényszék (harmadik tanács) T-491/18. sz., Vafo Praha kontra EUIPO – Rutzinger-Kurpas ügyben 2019. október 3-án hozott ítélete ellen Susanne Rutzinger-Kurpas által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés
      (C-887/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 95/14)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Susanne Rutzinger-Kurpas (képviselő: F. Lichtnecker Rechtsanwalt)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Vafo Praha s.r.o.
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. február 11-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy Susanne Rutzinger-Kurpas maga viseli saját költségeit.


title: C-910/19. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2019. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bankia S. A. kontra Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/14

      A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2019. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bankia S. A. kontra Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)
      (C-910/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/15)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Supremo

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Bankia S. A.

         Alperes: Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. november 4 i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke (2) bekezdésének és 6. cikkének értelmezésével kapcsolatban:

                  1.

                  Ha valamely részvényjegyzés keretében történő nyilvános ajánlattétel a lakossági befektetőknek és a minősített befektetőknek is szól, és a lakossági befektetőkre figyelemmel tájékoztatót adnak ki, a tájékoztatóért való felelősség megállapítására irányuló keresettel mind a két fajta befektetői csoport élhet-e vagy csak a lakossági befektetők?

                  2.

                  Amennyiben a fenti kérdésre azt a választ kell adni, hogy a tájékoztatóért való felelősség a minősített befektetőkkel szemben is fennáll, értékelhető-e az, hogy milyen mértékben ismerik részvényjegyzés keretében történő nyilvános ajánlatot tevő kibocsátó gazdasági helyzetét a tájékoztatón túlmenően, az említett kibocsátóval fennálló jogi és kereskedelmi kapcsolataik alapján (annak részvényese, ügyvezető testületének tagja, stb.)?

         (1)  HL 2003. L 345., 64. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 6. kötet, 356. o.


title: C-912/19. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2019. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agrimotion S. A. kontra ADAMA Deutschland GmbH

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/15

      Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2019. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agrimotion S. A. kontra ADAMA Deutschland GmbH
      (C-912/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberlandesgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Agrimotion S. A.

         Alperes: ADAMA Deutschland GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Hivatkozhat-e a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által egy harmadik vállalkozás részére kiadott párhuzamos forgalmazási engedélyre az a vállalkozás, amely a származási tagállamban engedélyezett növényvédő szert hoz a bevezető tagállamban forgalomba, ha a kannákon, amelyekbe a növényvédő szert töltik, és amelyekben azt a bevezető tagállamban forgalomba hozzák, az engedély jogosultjára, valamint a bevezető vállalkozásra vonatkozó megjelölést tüntettek fel? Amennyiben további követelmények állnak fenn, melyek ezek? (1)

         (1)  A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309, 1. o.) 52. cikke szerint.


title: C-915/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eco Fox Srl kontra Fallimento Mythen Spa és társai

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/15

      A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eco Fox Srl kontra Fallimento Mythen Spa és társai
      (C-915/19. sz. ügy)
      (2020/C 95/17)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Consiglio di Stato

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálatot kérelmező fél: Eco Fox Srl

         Ellenérdekű felek: Fallimento Mythen Spa, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare, Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali, Ministero dello Sviluppo Economico, Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Az Európai Unió Bíróságának álláspontja szerint – az EUMSZ 107. cikkel és az EUMSZ 108. cikkel, a többször módosított, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelettel, (1) a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelettel (2) és az [európai uniós] jog esetleges további releváns rendelkezéseivel összefüggésben – az Európai Bizottságnak történő előzetes bejelentés kötelezettségének hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősül-e a jelen ügyben megtámadott 37/2015. sz. miniszteri rendelettel elfogadott rendelkezéshez hasonló olyan másodlagos jogi aktus, amely a Consiglio di Stato (államtanács) azon ítéleteinek közvetlen végrehajtása révén, amelyek a Bizottságnak már bejelentett korábbi rendelkezések részleges megsemmisítését eredményezik, „visszamenőlegesen” kihatott a biodízelre irányadó kedvezményes jövedéki adómérték alkalmazásának módjaira, mivel visszaható hatállyal módosította a támogatás azt igénylő vállalkozások közötti elosztásának kritériumait, anélkül hogy meghosszabbította volna az adókedvezmény-program időtartamát?

         (1)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

         (2)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (HL 2004. L 140., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 3. o.; helyesbítés: HL 2011. L 114., 7. o.).