title: C-249/15. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2018. január 18-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Wind 1014 GmbH, Kurt Daell kontra Skatteministeriet (Előzetes döntéshozatal — EUMSZ 56. cikk — Szolgáltatásnyújtás szabadsága — Korlátozások — Valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személy által valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező lízingtársaságtól lízingbe vett gépjármű — A gépjármű használatának időtartama arányában kiszámított regisztrációs adó — A nemzeti adóhatóság előzetesen hozzájárulásának a forgalomba helyezéshez való szükségessége — Igazolás — Az adójogszabályok kijátszásának, valamint azok csalárd módon vagy visszaélésszerűen való alkalmazásának megelőzése — Az állam adóztatási joghatóságának védelme — Arányosság)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/2

         A Bíróság (kilencedik tanács) 2018. január 18-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Wind 1014 GmbH, Kurt Daell kontra Skatteministeriet
   (C-249/15. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 56. cikk - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Korlátozások - Valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személy által valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező lízingtársaságtól lízingbe vett gépjármű - A gépjármű használatának időtartama arányában kiszámított regisztrációs adó - A nemzeti adóhatóság előzetesen hozzájárulásának a forgalomba helyezéshez való szükségessége - Igazolás - Az adójogszabályok kijátszásának, valamint azok csalárd módon vagy visszaélésszerűen való alkalmazásának megelőzése - Az állam adóztatási joghatóságának védelme - Arányosság))
   (2018/C 083/02)
   Az eljárás nyelve: dán

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Østre Landsret

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Wind 1014 GmbH, Kurt Daell

      Alperes: Skatteministeriet

      Rendelkező rész

   Az EUMSZ 56. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapügyben szóban forgóhoz hasonló tagállami szabályozás és közigazgatási gyakorlat, amely alapján

               —

               az e tagállamban illetőséggel rendelkező személy által valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező lízingtársaságtól lízingbe vett gépjárműnek az első tagállamban való ideiglenes használata érdekében való, az e használat időtartama arányában kiszámított regisztrációs adó megfizetése ellenében történő forgalomba helyezését e fizetés vonatkozásában az ezen első tagállam adóhatóságának olyan előzetes engedélyétől teszik függővé, amely nélkül az említett jármű főszabály szerint nem helyezhető forgalomba e tagállam területén, és

               —

               az arra irányuló lehetőséget, hogy az ilyen gépjárművet ezen első tagállamban azonnal forgalomba helyezzék, miközben az adóalany által az említett gépjárműre kivetett, a járműnek az említett tagállamban való használata időtartama arányában kiszámított regisztrációs adó megfizetésére vonatkozó jogosultság megszerzésére irányulóan benyújtott kérelem vizsgálata folyamatban van, a regisztrációs adó teljes összegének az előzetes megfizetésétől teszi függővé, annak fenntartásával, hogy az adótúlfizetés kamatokkal növelt összege visszatérítésre kerül, amennyiben az említett adóhatóság engedélyezi az adóalany részére, hogy ezen arányosítás szerint fizesse meg a regisztrációs adót.

      (1)  HL C 245., 2015.7.27.


title: T-250/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 23-i ítélete – avanti kontra EUIPO (avanti) („Európai uniós védjegy — Az avanti európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/21

         A Törvényszék 2018. január 23-i ítélete – avanti kontra EUIPO (avanti)
   (T-250/17. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Az avanti európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”))
   (2018/C 083/32)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: avanti GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: M. Bahmann ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Schifko meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az avanti ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. február 14-én hozott határozata (R 801/2016-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék az avanti GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 195., 2017.6.19.


title: C-536/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-333/15. sz., Josel kontra EUIPO – Nationale-Nederlanden Nederland ügyben 2017. június 28-án hozott ítélete ellen a Josel, SL által 2017. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/10

         A Törvényszék (hatodik tanács) T-333/15. sz., Josel kontra EUIPO – Nationale-Nederlanden Nederland ügyben 2017. június 28-án hozott ítélete ellen a Josel, SL által 2017. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés
   (C-536/17. P. sz. ügy)
   (2018/C 083/14)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: Josel, SL (képviselő: J. Güell Serra abogado)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Nationale-Nederlanden Nederland BV
   2018. január 17-i végzésével a Bíróság (kilencedik tanács) a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.


title: C-724/17. sz. ügy: A Korkein oikeus (Finnország) által 2017. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vantaan kaupunki kontra Skanska Industrial Solutions Oy, NCC Industry Oy, Asfaltmix Oy

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/14

         A Korkein oikeus (Finnország) által 2017. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vantaan kaupunki kontra Skanska Industrial Solutions Oy, NCC Industry Oy, Asfaltmix Oy
   (C-724/17. sz. ügy)
   (2018/C 083/21)
   Az eljárás nyelve: finn

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Korkein oikeus

      Az alapeljárás felei

      Felülvizsgálatot kérelmező fél: Vantaan kaupunki

      Ellenérdekű felek: Skanska Industrial Solutions Oy, NCC Industry Oy, Asfaltmix Oy

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Az EUMSZ 101. cikk közvetlen alkalmazásával vagy a nemzeti szabályok alapján kell-e választ adni arra a kérdésre, hogy ki tartozik felelősséggel az említett cikkbe ütköző magatartással okozott kár megtérítéséért?

               2)

               Ha a kártérítésre köteles személyeket közvetlenül az EUMSZ 101. cikk alapján kell meghatározni: azok tartoznak-e kártérítési felelősséggel, akik az e rendelkezésben említett „vállalkozás” fogalma alá tartoznak? Ugyanazokat az elveket kell-e alkalmazni a kártérítésre köteles személyek meghatározására, mint amelyeket a Bíróság bírságolási ügyekben az ezen ügyekben felelős személyek meghatározására alkalmazott, és amelyek szerint a felelősség különösen az ugyanazon gazdasági egységhez való tartozáson vagy a gazdasági folytonosságon alapulhat?

               3)

               Ha a kártérítésre köteles személyeket a tagállam nemzeti szabályai alapján kell meghatározni: ellentétes-e a tényleges érvényesülés uniós jogi követelményével az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az EUMSZ 101. cikkbe ütköző kartellben részt vevő társaság összes részvényének megszerzését követően e társaságot megszüntető és annak gazdasági tevékenységét folytató társaság annak ellenére nem tartozik felelősséggel a megszűnt társaság versenykorlátozó magatartásával okozott kár megtérítéséért, hogy a megszűnt társaságtól a gyakorlatban lehetetlen vagy rendkívül nehéz lenne kártérítéshez jutni? Ellentétes-e a tényleges érvényesülés követelményével valamely tagállam nemzeti jogának olyan értelmezése, amely szerint a kárfelelősség egyik feltétele, hogy az ismertetett átalakulásra jogellenesen vagy mesterségesen, a versenyjogi kártérítési kötelezettség megkerülése céljából vagy egyébként tisztességtelen módon került sor, vagy legalább hogy az átalakuláskor a társaság tudott vagy tudnia kellett volna a versenyjogi jogsértésről?


title: T-15/18. sz. ügy: 2018. január 17-én benyújtott kereset – OCU kontra EKB

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/22

         2018. január 17-én benyújtott kereset – OCU kontra EKB
   (T-15/18. sz. ügy)
   (2018/C 083/33)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Organización de Consumidores y Usuarios (OCU) (Madrid, Spanyolország) (képviselők: E. Martínez Martínez és C. López-Mélida de Ramón ügyvédek)

      Alperes: Európai Központi Bank

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a megtámadott határozatot;

               —

               kötelezze az EKB-t a kért dokumentumok teljes és bizalmas változatának benyújtására;

               —

               az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A jelen eljárás tárgya egyrészt a 2017. november 17-i LS/MD/17/428 nyilvántartási számú határozat megsemmisítése, amely határozat elutasítja a felperes által 2017. szeptember 17-én benyújtott, az „EKB dokumentumaihoz való hozzáférés iránti megerősítő kérelmet”, másrészt a kért, a Banco Popular Español S. A. szanálására vonatkozó dokumentumok haladéktalan benyújtásának elrendelése.
   Keresete alátámasztása érdekében a felperes egy jogalapra hivatkozik, amely az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (2) bekezdésében foglalt alapvető jogra alapít: a védelemhez való jog jogszerű gyakorlásához szükséges dokumentumokhoz való hozzáférésben kifejeződő megfelelő ügyintézéshez való jogra.


title: C-270/16. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Juzgado de lo Social n° 1 de Cuenca [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Carlos Enrique Ruiz Conejero kontra Ferroser Servicios Auxiliares SA, Ministerio Fiscal (Előzetes döntéshozatal — Szociálpolitika — 2000/78/EK irányelv — A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód — A 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja — A fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma — A munkavállaló akár igazolt, de rendszeresen ismétlődő távollétei miatti elbocsátását bizonyos feltételek mellett lehetővé tevő nemzeti szabályozás — A munkavállalónak a fogyatékosságának betudható betegségek miatti távollétei — Közvetett hátrányos megkülönböztetés — Igazolás — A munkahelyi hiányzás elleni küzdelem — Megfelelő jelleg — Arányosság)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/3

         A Bíróság (harmadik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Juzgado de lo Social no 1 de Cuenca [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Carlos Enrique Ruiz Conejero kontra Ferroser Servicios Auxiliares SA, Ministerio Fiscal
   (C-270/16. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 2000/78/EK irányelv - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - A 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja - A fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - A munkavállaló akár igazolt, de rendszeresen ismétlődő távollétei miatti elbocsátását bizonyos feltételek mellett lehetővé tevő nemzeti szabályozás - A munkavállalónak a fogyatékosságának betudható betegségek miatti távollétei - Közvetett hátrányos megkülönböztetés - Igazolás - A munkahelyi hiányzás elleni küzdelem - Megfelelő jelleg - Arányosság))
   (2018/C 083/03)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Juzgado de lo Social no 1 de Cuenca

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Carlos Enrique Ruiz Conejero

      Alperesek: Ferroser Servicios Auxiliares SA, Ministerio Fiscal

      Rendelkező rész

   A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely úgy rendelkezik, hogy a munkáltató felmondhatja a munkavállaló munkaszerződését annak akár igazolt, de rendszeresen ismétlődő távollétei miatt, olyan esetben, amikor e távollétekre a munkavállaló fogyatékosságának betudható betegségek miatt kerül sor, kivéve ha e szabályok – amelyek a munkahelyi hiányzás elleni küzdelem jogszerű célját szolgálják – nem lépik túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, aminek megítélése a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

      (1)  HL C 279., 2016.8.1.


title: T-16/18. sz. ügy: 2018. január 17-én benyújtott kereset – Activos e Inversiones Monterroso kontra ESZT

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/22

         2018. január 17-én benyújtott kereset – Activos e Inversiones Monterroso kontra ESZT
   (T-16/18. sz. ügy)
   (2018/C 083/34)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Activos e Inversiones Monterroso (Pantoja, Spanyolország) (képviselő: S. Rodríguez Bajón ügyvéd)

      Alperes: ESZT

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               hozzon határozatot, amellyel megsemmisíti az ESZT 2017. november 8-i határozatát;

               —

               tegye lehetővé a felperes számára, hogy a keresetlevélben foglaltak szerint hozzáférhessen az iratokhoz.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az ESZT 2017. november 8-i határozatában nyilvánvalóan összetéveszti az dokumentumokhoz való hozzáférés jogát, amely az Európai Unió bármely állampolgárát megilletheti, egy adott ügy irataiba való betekintés sokkal konkrétabb jogával, amelyet csak az ezen iratok tárgyát képező eljárásban érdekeltek gyakorolhatnak. Bár az ESZT azt állítja, hogy mindkét jog alapján azon dokumentumok listája, amelyekhez a felperes hozzáférhet, azonos, az az állítás jogellenes.
               Az ügy irataiba való betekintés joga alapvetően eltér az iratokhoz való hozzáférés jogától. Míg az első az egyik azon jog, amely teljessé teszi a „megfelelő ügyintézéshez való jogot”, és amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít, az utóbbi autonóm jellegű, sokkal általánosabb jog, és az nyilvános átláthatósághoz kapcsolódik.

               2.

               Az e két jog közötti különbség meghatározza, hogy ezek eltérő jogalanyok felé irányulnak, és más vetületük van, oly módon, hogy az ügy irataiba való betekintést csak a szóban forgó eljárásban érdekeltek kérhetik, míg a dokumentumokhoz való hozzáférés joga elismerésre került az Európai Unió minden állampolgára tekintetében, az intézmények dokumentumai vonatkozásában.

               3.

               E jogok eltérő vetületéből szükségszerűen az következik, hogy az ezekre alkalmazandó kivételek is eltérőek. Ennek megfelelően, bár a dokumentumokhoz való jog alóli egyik kivétel az, hogy ez ne sértse az érdekelt vállalkozások „kereskedelmi érdekeit”, az ügy irataiba való betekintés jogát az a tény korlátozza, hogy gyakorlása ne sértse az eljárásban részt vevő társaságok „kereskedelmi érdekeit”, amely kétségtelenül tág fogalom, illetve „kereskedelmi titkait”, amely jóval szűkebb fogalom, és azon ismeretek összességére vonatkozik, amelyek egy meghatározott vállalkozás sajátjai, amely személyek kifejezetten konkrét körére vonatkozik, és amelyek nyilvánossá tétele kárt okozhat a vállalkozásnak. E tekintetben a kereskedelmi titkok meglétét a többi releváns érdekkel együtt kell megvizsgálni, mint a védelemhez való jog.

               4.

               A bizalmas jelleg fennállása mint azon másik kivételt, amelynek az ügy irataiba való betekintéshez való jog alá van rendelve, szintén igazolni kell, és számos korlátja van, amelyeket figyelembe kell venni oly módon, hogy ne lehessen automatikusan a bizalmas jellegre hivatkozni annak érdekében, hogy meg lehessen tagadni az ügy irataiba való betekintés jogát, ily módon az említett jogalkalmazást indokolni kell, amely körülmény a jelen ügyben nem áll fenn.

               5.

               A jelen ügy megoldásának az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének b) pontjára kell összpontosítania, a 806/2014 rendelet alkalmazásának keretében, az ESZT-nek a 90. cikk (4) bekezdését, és nem a 90. cikk (1) bekezdését kell alkalmazni.


title: C-363/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. január 17-i ítélete – Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Állami támogatások — Jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás — Visszatéríttetési kötelezettség — Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének második albekezdése — 659/1999/EK rendelet — A 14. cikk (3) bekezdése — Fizetésképtelennek nyilvánított kedvezményezett társaság — Fizetésképtelenségi eljárás — A követeléseknek a hitelezők jegyzékébe való felvétele — A tevékenységek megszüntetése — A fizetésképtelenségi eljárásnak a tevékenységek újraindítása lehetőségének megvizsgálása érdekében való felfüggesztése — Tájékoztatási kötelezettség — A végrehajtás elmaradása)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/3

         A Bíróság (első tanács) 2018. január 17-i ítélete – Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság
   (C-363/16. sz. ügy) (1)

   ((Tagállami kötelezettségszegés - Állami támogatások - Jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás - Visszatéríttetési kötelezettség - Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének második albekezdése - 659/1999/EK rendelet - A 14. cikk (3) bekezdése - Fizetésképtelennek nyilvánított kedvezményezett társaság - Fizetésképtelenségi eljárás - A követeléseknek a hitelezők jegyzékébe való felvétele - A tevékenységek megszüntetése - A fizetésképtelenségi eljárásnak a tevékenységek újraindítása lehetőségének megvizsgálása érdekében való felfüggesztése - Tájékoztatási kötelezettség - A végrehajtás elmaradása))
   (2018/C 083/04)
   Az eljárás nyelve: görög

      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Bouchagiar és B. Stromsky meghatalmazottak)

      Alperesek: Görög Köztársaság (képviselők: K. Boskovits és V. Karra meghatalmazottak)

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Görög Köztársaság, mivel az előírt határidőkön belül nem hozta meg a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott SA.26534 (C 27/2010, korábbi ΝΝ 6/2009) állami támogatásról szóló, 2012. február 22-i 2012/541/EU bizottsági határozat végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és nem tájékoztatta megfelelően az Európai Bizottságot az e határozat alapján hozott intézkedésekről, nem teljesítette az említett határozat 2–4. cikkéből, valamint az EUM-Szerződésből eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 305., 2016.8.22.


title: C-676/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. január 17-i ítélete (a Nejvyšší správní soud [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CORPORATE COMPANIES s.r.o. kontra Ministerstvo financí ČR (Előzetes döntéshozatal — A pénzügyi rendszer pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzése — 2005/60/EK irányelv — Hatály — A 2. cikk (1) bekezdése 3. pontjának c) alpontja és a 3. cikk 7. pontjának a) alpontja — Valamely vállalkozásnak a cégjegyzékbe bejegyzett és kizárólag eladásuk céljából alapított kereskedelmi társaságok eladásából álló üzleti tevékenysége — A vállalkozás előzetesen alapított társaságban fennálló részesedésének átruházása révén megvalósított eladás)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/5

         A Bíróság (első tanács) 2018. január 17-i ítélete (a Nejvyšší správní soud [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CORPORATE COMPANIES s.r.o. kontra Ministerstvo financí ČR
   (C-676/16. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - A pénzügyi rendszer pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzése - 2005/60/EK irányelv - Hatály - A 2. cikk (1) bekezdése 3. pontjának c) alpontja és a 3. cikk 7. pontjának a) alpontja - Valamely vállalkozásnak a cégjegyzékbe bejegyzett és kizárólag eladásuk céljából alapított kereskedelmi társaságok eladásából álló üzleti tevékenysége - A vállalkozás előzetesen alapított társaságban fennálló részesedésének átruházása révén megvalósított eladás))
   (2018/C 083/06)
   Az eljárás nyelve: cseh

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Nejvyšší správní soud

      Az alapeljárás felei

      Felperes: CORPORATE COMPANIES s.r.o.

      Alperes: Ministerstvo financí ČR

      Rendelkező rész

   A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke 7. pontjának a) alpontjával összefüggésben értelmezett 2. cikke (1) bekezdése 3. pontjának c) alpontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezések hatálya alá tartozik az a személy, mint akiről az alapügyben szó van, akinek a kereskedelmi tevékenysége olyan társaságok eladásából áll, amelyeket a potenciális ügyfelei számára – az eladás tárgyát képező társaságban fennálló tőkerészesedésének átruházása révén – történő eladásuk céljából ezen ügyfelek bármiféle előzetes kérése nélkül ő maga alapított.

      (1)  HL C 86., 2017.3.20.


title: C-45/17. sz. ügy: A Bíróság (tízedik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Frédéric Jahin kontra Ministre de l'Économie et des Finances, Ministre des Affaires sociales et de la Santé (Előzetes döntéshozatal — A tőke szabad mozgása — EUMSZ 63. és EUMSZ 65. cikk — 883/2004/EK rendelet — 11. cikk — A tőkejövedelmet terhelő, a tagállami szociális biztonsági rendszer finanszírozásához hozzájáruló levonások — Az Európai Unió tagállamainak a más tagállam szociális biztonsági rendszerében biztosított állampolgárait érintő mentesítés — Harmadik ország szociális biztonsági rendszerében biztosított természetes személyek — Eltérő bánásmód — Korlátozás — Igazolás)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/5

         A Bíróság (tízedik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Frédéric Jahin kontra Ministre de l'Économie et des Finances, Ministre des Affaires sociales et de la Santé
   (C-45/17. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - A tőke szabad mozgása - EUMSZ 63. és EUMSZ 65. cikk - 883/2004/EK rendelet - 11. cikk - A tőkejövedelmet terhelő, a tagállami szociális biztonsági rendszer finanszírozásához hozzájáruló levonások - Az Európai Unió tagállamainak a más tagállam szociális biztonsági rendszerében biztosított állampolgárait érintő mentesítés - Harmadik ország szociális biztonsági rendszerében biztosított természetes személyek - Eltérő bánásmód - Korlátozás - Igazolás))
   (2018/C 083/07)
   Az eljárás nyelve: francia

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Conseil d'État

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Frédéric Jahin

      Alperesek: Ministre de l'Économie et des Finances, Ministre des Affaires sociales et de la Santé

      Rendelkező rész

   Az EUMSZ 63. és EUMSZ 65. cikket úgy kell értelmezni, hogy e cikkekkel nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amely szerint e tagállam valamely olyan állampolgára, aki az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagállamain és a Svájci Államszövetségen kívüli valamely más harmadik országban rendelkezik lakóhellyel, és e harmadik ország szociális biztonsági rendszerében biztosított, az említett tagállamban köteles a tőkejövedelme után levonásokat fizetni az e tagállam által bevezetett szociális biztonsági rendszerhez való hozzájárulásként, míg az Unió tagállamának olyan állampolgára, aki egy más tagállam szociális biztonsági rendszerében biztosított, mentesül e levonások alól a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkében előírt azon elv alapján, amely szerint csak egyetlen szociális biztonsági szabályozás alkalmazható.

      (1)  HL C 121., 2017.4.18.


title: T-35/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 31-i ítélete – E Weber-Stephen Products kontra EUIPO (iGrill) („Európai uniós védjegy — Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás — iGrill szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja]”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/24

         A Törvényszék 2018. január 31-i ítélete – E Weber-Stephen Products kontra EUIPO (iGrill)
   (T-35/17. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - iGrill szóvédjegy - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja]”))
   (2018/C 094/31)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Weber-Stephen Products LLC (Palatine, Illinois, Egyesült Államok) (képviselők: R. Niebel és A. Jauch ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Rajh meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának iGrill szóvédjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozásával kapcsolatban 2016. november 4-én hozott határozata (R 538/2016-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Weber-Stephen Products LLC-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 70., 2017.3.6.


title: C-553/17 P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-395/16. sz., Windfinder R & L Co. KG kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2017. szeptember 21-én hozott ítélete ellen a Windfinder R & L Co. KG által 2017. július 20-án benyújtott fellebbezés

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/2

         A Törvényszék (hetedik tanács) T-395/16. sz., Windfinder R & L Co. KG kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2017. szeptember 21-én hozott ítélete ellen a Windfinder R & L Co. KG által 2017. július 20-án benyújtott fellebbezés
   (C-553/17 P. sz. ügy)
   (2018/C 094/02)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Fellebbező: Windfinder R & L Co. KG (képviselő: B. Schneider ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
   Az Európai Unió Bírósága (tizedik tanács) 2018. január 24-i végzésével a fellebbezést elutasította és a fellebbezőt kötelezte a saját költségeinek viselésére.


title: T-69/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 24-i ítélete – Constantin Film Produktion kontra EUIPO (Fack Ju Göhte) („Európai uniós védjegy — A Fack Ju Göhte európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — A közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző védjegy — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének f) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének f) pontja]”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/24

         A Törvényszék 2018. január 24-i ítélete – Constantin Film Produktion kontra EUIPO (Fack Ju Göhte)
   (T-69/17. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - A Fack Ju Göhte európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - A közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző védjegy - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének f) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének f) pontja]”))
   (2018/C 094/32)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Constantin Film Produktion GmbH (München, Németország) (képviselők: E. Saarmann és P. Baronikians ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: M. Fischer és D. Walicka meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Fack Ju Göhte szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. december 1-jén hozott határozata (R 2205/2015-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Constantin Film Produktion GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 104., 2017.4.3.


title: T-44/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 31-i ítélete – Novartis kontra EUIPO – SK Chemicals (Transzdermális tapasz ábrázolása) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Egy transzdermális tapaszt ábrázoló európai uniós ábrás védjegy — Feltétlen kizáró ok — Kizárólag az áru célzott műszaki hatása eléréséhez szükséges formából álló megjelölés — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii) alpontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii) alpontja]”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/17

         A Törvényszék 2018. január 31-i ítélete – Novartis kontra EUIPO – SK Chemicals (Transzdermális tapasz ábrázolása)
   (T-44/16. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Egy transzdermális tapaszt ábrázoló európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen kizáró ok - Kizárólag az áru célzott műszaki hatása eléréséhez szükséges formából álló megjelölés - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii) alpontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii) alpontja]”))
   (2018/C 094/21)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Novartis AG (Bâle, Svájc) (képviselők: kezdetben M. R. Douglas, majd A. Nordemann-Schiffel ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: H. Kunz meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: SK Chemicals GmbH (Eschborn, Németország) (képviselők: R. Dissmann, J. Bogatz és C. Lindenthal ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a SK Chemicals és a Novartis közötti törlési eljárással kapcsolatban 2015. november 27-én hozott határozata (R 2342/2014-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2.

               A Törvényszék a Novartis AG-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 111., 2016.3.29.


title: T-18/18. sz. ügy: 2018. január 17-én benyújtott kereset – Lillelam kontra EUIPO – Pfaff (LITTLE LAMB)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/31

         2018. január 17-én benyújtott kereset – Lillelam kontra EUIPO – Pfaff (LITTLE LAMB)
   (T-18/18. sz. ügy)
   (2018/C 094/41)
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Lillelam A/S (Oslo, Norvégia) (képviselő: N. Köster ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Nick Pfaff (Ammanford, Egyesült Királyság)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

      A vitatott védjegy:„LITTLE LAMB” európai uniós szóvédjegy – 8 121 675. sz. európai uniós védjegy

      Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2017. november 7-én hozott határozata (R 536/2017-2. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

               —

               legalább a „Ruházati cikkek” és a „Ruházati kiegészítők” tekintetében törölje a „LITTLE LAMB” 8 121 675. sz. európai uniós védjegyet;

               —

               az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalap

               —

               a 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 18. cikke (1) bekezdésének megsértése.


title: C-706/17. sz. ügy: A Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia) által 2017. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Achema” AB, „Orlen Lietuva” AB, „Lifosa” AB kontra Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (VKEKK)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/8

         A Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia) által 2017. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Achema” AB, „Orlen Lietuva” AB, „Lifosa” AB kontra Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (VKEKK)
   (C-706/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/11)
   Az eljárás nyelve: litván

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

      Az alapeljárás felei

      Fellebbezők:„Achema” AB, „Orlen Lietuva” AB, „Lifosa” AB

      A másik fél az eljárásban: Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (VKEKK)

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában állami támogatásnak (állami támogatási programnak) tekintendő-e a villamosenergia-ágazatban nyújtott közérdekű szolgáltatásokra (a továbbiakban: közérdekű szolgáltatások) és azok finanszírozására (ellentételezésére) vonatkozó – a villamos energiáról szóló litván törvényben, a megújuló forrásokból származó energiáról szóló litván törvényben, a megújuló forrásokból származó energiáról szóló törvény 2., 11., 13., 14., 16., 20. és 21. cikkének módosításáról és kiegészítéséről szóló törvény végrehajtásáról szóló törvényben, valamint e törvények végrehajtásáról szóló jogszabályokban, egyebek mellett a Litván Köztársaság kormányának 2012. július 18-i 916. sz. határozatával jóváhagyott, a villamosenergia-ágazatban nyújtott közérdekű szolgáltatásokra vonatkozó eljárásban, a Litván Köztársaság kormányának 2012. szeptember 19-i 1157. sz. határozatával jóváhagyott, a villamosenergia-ágazatban nyújtott közérdekű szolgáltatások díjának adminisztrálására vonatkozó eljárásban meghatározott – jogi keret (a továbbiakban: közérdekű szolgáltatási rendszer) 2014-ben hatályban lévő változata vagy annak része, ideértve a következő kérdéseket is:

               —

               a jelen ügyben szereplő körülmények között az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, miszerint a közérdekű szolgáltatási díjak állami forrásnak minősülnek?

               —

               az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, miszerint nem tekintendő a villamosenergia-termelőknek nyújtott, állami forrásból származó támogatásnak, ha esetleg állami forrásnak betudható pénzekből ellentételezést nyújtanak a hálózatüzemeltetők (vállalkozások) számára előírt azon kötelezettség után, hogy rögzített áron vásároljanak villamos energiát villamosenergia-termelőktől és/vagy a villamos energiát kiegyenlítsék, valamint az e kötelezettség miatt a hálózatüzemeltetőknél felmerült veszteség után?

               —

               az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló körülmények között az alábbi támogatás úgy tekintendő, hogy szelektív és/vagy alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet érintse: stratégiai jelentőségű projektet, például a „NordBalt” projektet végrehajtó vállalkozásnak nyújtott támogatás; egy adott időszakra a villamosenergia-ellátás biztosításával megbízott vállalkozásoknak nyújtott támogatás; személyek, például a szóban forgó fotovoltaikus napenergia-létesítmények fejlesztőinek a piaci feltételeket tükröző és ténylegesen felmerült olyan veszteségeinek ellentételezésére irányuló támogatás, amelyek amiatt merültek fel, hogy az állam (a nemzeti jogszabályok változása miatt) nem teljesítette vállalt kötelezettségét; a vállalkozásoknak (hálózatüzemeltetőknek) azzal a célkitűzéssel biztosított támogatás, hogy ellentételezést nyújtsanak azon kötelezettségük teljesítése során felmerült tényleges veszteségeik után, hogy közérdekű szolgáltatást nyújtó villamosenergia-termelőktől rögzített áron villamos energiát vásároljanak és a villamos energiát kiegyenlítsék?

               —

               az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésével összefüggésben alkalmazott EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló körülmények között a szóban forgó közérdekű szolgáltatási rendszer (vagy annak egy része) úgy tekintendő, mint amely teljesíti az Európai Unió Bírósága 2003. július 24-i Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg ítéletének (C-280/00) 88–93. pontjában meghatározott feltételeket?

               —

               az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló körülmények között a közérdekű szolgáltatási rendszer (vagy annak egy része) torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget?


title: C-653/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-374/15. sz., VM Vermögens-Management kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2017. szeptember 7-én hozott ítélete ellen a VM Vermögens-Management GmbH által 2017. november 21-én benyújtott fellebbezés

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/3

         A Törvényszék (hetedik tanács) T-374/15. sz., VM Vermögens-Management kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2017. szeptember 7-én hozott ítélete ellen a VM Vermögens-Management GmbH által 2017. november 21-én benyújtott fellebbezés
   (C-653/17. P. sz. ügy)
   (2018/C 094/04)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Fellebbező: VM Vermögens-Management GmbH (képviselők: T. Dolde és P. Homann ügyvédek)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), DAT Vermögensmanagement GmbH

      A fellebbező kérelmei

               —

               A Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének a T-374/15. sz. ügyben 2017. szeptember 7-én hozott ítéletét;

               —

               a Bíróság utalja vissza az ügyet az Európai Unió Törvényszéke elé.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Az első jogalappal a fellebbező az európai uniós védjegyrendelet (1) 65. cikke (2) bekezdése megsértését kifogásolja, amely jogsértés összefügg az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikke szerinti meghallgatáshoz való jog és az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikke szerinti tulajdonhoz való jog megsértésével. Ennek az az oka, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe a „Vermögensmanufaktur” európai uniós védjegy szolgáltatásjegyzékének az európai uniós védjegyrendelet 28. cikkének (8) bekezdése szerinti nyilatkozat miatti megváltoztatásának visszamenőleges hatályát, és a megtámadott határozat az újonnan hozzáadott szolgáltatások tekintetében is törölte az európai uniós védjegyet, anélkül hogy ebben a tekintetben megvizsgálta volna az európai uniós védjegy lajstromozhatóságát. A fellebbező megtámadott határozat megváltoztatása iránti kérelmeit ennélfogva a Törvényszék nem utasíthatta volna el, mint elfogadhatatlanokat.
   A második jogalappal a fellebbező a Bíróság alapokmánya 36. cikkének megsértését kifogásolja, mivel a Törvényszék a fellebbező által a megtámadott határozat megváltoztatása iránt előterjesztett kérelmeket általánosságban utasítja el, mint elfogadhatatlanokat, anélkül hogy a tartalmat illetően kifejtené az álláspontját a „Vermögensmanufaktur” európai uniós védjegy szolgáltatásjegyzéke azon megváltoztatásának visszamenőleges hatályáról, amelyre az európai uniós védjegyrendelet 28. cikkének (8) bekezdése szerinti nyilatkozat miatt került sor.
   A harmadik fellebbezési jogalappal a fellebbező az európai uniós védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértését kifogásolja, mivel a Törvényszék leíró jellegre vonatkozó megállapításai a „Vermögensmanufaktur” megjelölés érintett vásárlóközönség általi észlelésére vonatkozó téves megfontolásokon alapultak, továbbá az európai uniós védjegy és a leíró jelleg miatt kifogásolt szolgáltatások között nem áll fenn kellően közvetlen és konkrét összefüggés, amely alapján az európai uniós védjegyet leíró jellegűnek lehetne tekinteni.
   A negyedik fellebbezési jogalappal a fellebbező az európai uniós védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértését kifogásolja, mivel a Törvényszék az európai uniós védjegy megkülönböztető képességének hiányát pusztán azzal indokolta, hogy a „Vermögensmanufaktur” megjelölést az érintett vásárlóközönség pozitív értékítéletként, és reklámcélú információként fogja észlelni, anélkül hogy kifejtette volna, hogy az európai uniós védjegy miért nem szolgálhat egyidejűleg megkülönböztetésre alkalmas származási megjelölésként.
   Az ötödik fellebbezési jogalappal a fellebbező az európai uniós védjegyrendelet 75. cikke második mondatának megsértését kifogásolja, mivel a Törvényszék a meghallgatáshoz való jog megsértésére való hivatkozást pusztán azzal az indoklással utasította el, hogy fellebbezési tanács az értékelése során az EUIPO előtti eljárás során elkésetten előterjesztett iratokat nem vette figyelembe, és a megtámadott határozat nem azokon alapul, noha az iratokból egyértelműen kitűnik, hogy a fellebbezési tanács az indokolását ezekből a bizonyítékokból szó szerint átvette, és a fellebbezőnek semmikor nem biztosított lehetőséget arra, hogy ezekről a bizonyítékokról nyilatkozzon.
   A hatodik fellebbezési jogalappal a fellebbező az európai uniós védjegyrendelet 76. cikke (2) bekezdésének megsértését kifogásolja, mivel a megtámadott határozat az EUIPO elsőfokú eljárásában késedelmesen előterjesztett bizonyítékokon alapul, ezért azokat a fellebbezési tanácsnak is elkésettnek kellett volna tekintenie. A Törvényszék a megtámadott ítéletben tévesen állapította meg azt, hogy a fellebbezési tanács ezeket a bizonyítékokat nem vette figyelembe, és azoknak a megtámadott határozat meghozatala során nem volt döntő jelentőségük.

      (1)  Az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.).


title: C-707/17. sz. ügy: A Rayonen sad Svilengrad (Bulgária) által 2017. december 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Daniela Pinzaru és Robert-Andrei Cirstinoiu elleni büntetőeljárás

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/10

         A Rayonen sad Svilengrad (Bulgária) által 2017. december 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Daniela Pinzaru és Robert-Andrei Cirstinoiu elleni büntetőeljárás
   (C-707/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/12)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Rayonen sad Svilengrad

      Az alap-büntetőeljárás résztvevői

   Ügyészség: Rayonna prokuratura Svilengrad
   Vádlottak: Daniela Pinzaru, Robert-Andrei Cirstinoiu

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 65. cikk (3) bekezdését és a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26-i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdését, hogy ezekkel ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, amelyek a rendelet 3. cikke szerinti nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztásának esetére a Nakazatelen kodeks (büntető törvénykönyv; a továbbiakban: NK) 251. cikkében meghatározott büntetési nemnek és tételnek megfelelő szankciókat írnak elő – amely az (1) bekezdésben alternatív jelleggel hat évig terjedő, első elkövetés esetén sem felfüggeszthető szabadságvesztés-büntetést vagy az elkövetési érték kétszeresében meghatározott pénzbüntetést ír elő, a (2) bekezdésben pedig a kiszabott büntetés mellett kumulatív jelleggel a be nem jelentett készpénz teljes összegére kiterjedő, az állam javára történő elkobzást, anélkül hogy az pénz származását és tervezett felhasználását vizsgálni kellene –, mivel a büntetések olyan kombinációját alkalmazza, amely a Charta 49. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a bűncselekmények és büntetések arányosságának elvét sértve meghaladja a rendelet céljainak eléréséhez szükséges mértéket, és a szabad tőkemozgás rejtett korlátozásának eszközéül szolgál?

               2)

               Úgy kell-e értelmezni az említett uniós rendelkezéseket, vagyis az EUMSZ 65. cikk (3) bekezdését, az 1889/2005 rendelet 3. cikkét és 9. cikkének (1) bekezdését, illetve a Charta 49. cikkének (3) bekezdését, hogy azokkal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, különösen pedig az NK 251. cikkének (2) bekezdése, amely az 1889/2005 rendelet 3. cikke szerinti nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztásának esetére kilátásba helyezett büntetőjogi szankciók mellett a be nem jelentett készpénz teljes összegének az állam javára történő – a származástól és tervezett felhasználástól független – elkobzását is elrendeli?

               3)

               Úgy kell-e értelmezni a Charta 17. cikkének (1) bekezdését, hogy az NK 251. cikkének (2) bekezdése szerinti, a nyilatkozattételi kötelezettség egyszerű elmulasztásának esetére elkobzás intézkedést elrendelő nemzeti rendelkezés, nem teremt egyensúlyt a közérdek és a tulajdon védelmének a Charta 17. cikkében meghatározott kötelezettsége közt?


title: T-715/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 16-i végzése – Pebagua kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — Környezet — Az idegenhonos inváziós fajokkal szembeni védelem — Az idegenhonos inváziós fajok behurcolásának és terjedésének megelőzése és kezelése — 1143/2014/EU rendelet — (EU) 2016/1141 végrehajtási rendelet — Az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének elfogadása — A Procambarus clarkii faj felvétele — A személyében való érintettség hiánya — Végrehajtási intézkedéseket tartalmazó rendeleti jellegű jogi aktus — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/25

         A Törvényszék 2018. január 16-i végzése – Pebagua kontra Bizottság
   (T-715/16. sz. ügy) (1)

   ((„Megsemmisítés iránti kereset - Környezet - Az idegenhonos inváziós fajokkal szembeni védelem - Az idegenhonos inváziós fajok behurcolásának és terjedésének megelőzése és kezelése - 1143/2014/EU rendelet - (EU) 2016/1141 végrehajtási rendelet - Az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének elfogadása - A Procambarus clarkii faj felvétele - A személyében való érintettség hiánya - Végrehajtási intézkedéseket tartalmazó rendeleti jellegű jogi aktus - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”))
   (2018/C 094/33)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Asociación de la pesca y acuicultura del entorno de Doñana y del Bajo Guadalquívir (Pebagua) (Isla Mayor, Spanyolország) (képviselő: A. Uceda Sosa ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Hermes és E. Sanfrutos Cano meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jegyzékének elfogadásáról szóló, 2016. július 13-i (EU) 2016/1141 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2016. L 189., 4. o.) megsemmisítése iránti, az EUMSZ 263. cikken alapuló kérelem.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék az Asociación de la pesca y acuicultura del entorno de Doñana y del Bajo Guadalquívirt (Pebagua) kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 441., 2016.11.28.


title: C-708/17. sz. ügy: A Rayonen sad Asenovgrad (Bulgária) által 2017. december 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EVN Bulgaria Toplofikatsia EAD kontra Nikolina Stefanova Dimitrova

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/10

         A Rayonen sad Asenovgrad (Bulgária) által 2017. december 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EVN Bulgaria Toplofikatsia EAD kontra Nikolina Stefanova Dimitrova
   (C-708/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/13)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Rayonen sad Asenovgrad

      Az alapeljárás felei

      Felperes: EVN Bulgaria Toplofikatsia EAD

      Alperes: Nikolina Stefanova Dimitrova

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Ellentétes-e a 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkének (2) [bekezdésével] a távfűtés-szolgáltató vállalkozás azon lehetősége, hogy a közös tulajdonban lévő épület távfűtéssel ellátott rendszere által leadott, felhasznált hőenergia díját a külön tulajdonban lévő lakások fűthető légterével arányosan, az alaprajznak megfelelően terhelje a fogyasztókra, anélkül, hogy figyelembe venné az egyes külön tulajdonban lévő lakásokban ténylegesen leadott hőenergia-mennyiséget?

               2)

               Összeegyeztethető-e a 2011/83/EU irányelv (2) 27. cikkével az olyan nemzeti szabályozás, amely arra kötelezi a közös lakástulajdonra vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozó épületekben lévő lakások tulajdonosainak minősülő fogyasztókat, hogy fizessék meg az igénybe nem vett, de az épület távfűtéssel ellátott rendszere által szolgáltatott hőenergia díját, ha e fogyasztók felhagytak a hőenergia felhasználásával azáltal, hogy leszerelték a lakásaikban található fűtőberendezéseket, vagy a távfűtés-szolgáltató vállalkozás alkalmazottai kívánságukra megszüntették a radiátor hő leadására való műszaki képességét?

               3)

               A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értelmében vett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot teremt-e az ilyen nemzeti szabályozás?

      (1)  Az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006. L 114., 64. o.).

      (2)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304., 64. o.).

      (3)  A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (HL 2005. L 149., 22. o.)


title: C-654/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-671/14. sz., Bayerische Motoren Werke AG kontra Európai Bizottság ügyben 2017. szeptember 12-én hozott ítélete ellen a Bayerische Motoren Werke AG által 2017. november 22-én benyújtott fellebbezés

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/4

         A Törvényszék (ötödik tanács) T-671/14. sz., Bayerische Motoren Werke AG kontra Európai Bizottság ügyben 2017. szeptember 12-én hozott ítélete ellen a Bayerische Motoren Werke AG által 2017. november 22-én benyújtott fellebbezés
   (C-654/17. P. sz. ügy)
   (2018/C 094/05)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Fellebbező: Bayerische Motoren Werke AG (képviselők: M. Rosenthal, G. Drauz és M. Schütte Rechtsanwälte)

      A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Freistaat Sachsen

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

               1.

               helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke (ötödik tanács) által a T-671/14. sz. ügyben 2017. szeptember 12-én hozott ítéletet;

               2.

               az ellenérdekű fél által az SA.32009 (2011/C) ügyben 2014. július 9-én hozott, keresettel megtámadott határozatot az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján nyilvánítsa semmisnek annyiban, amennyiben az megállapítja a kérelmezett 45 257 273 euró összegű támogatás 17 millió euró összeget meghaladó részének (28 257 273 euró) a belső piaccal való összeegyeztethetetlenségét; ha és amennyiben a Bíróság e tekintetben nem tud végleges határozatot hozni, a fellebbező másodlagosan az Európai Unió Törvényszéke elé való visszautalást kérelmez;

               3.

               másodlagosan: az ellenérdekű fél által az SA.32009 (2011/C) ügyben 2014. július 9-én hozott megtámadott határozatot az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján nyilvánítsa semmisnek annyiban, amennyiben az a fellebbező beruházási projektjével kapcsolatban megtiltja bármilyen, a csoportmentességi rendelet 2008. augusztus 6-i szövege 6. cikkének (2) bekezdése alapján a bejelentés alól mentes támogatás nyújtását, és a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánítja annyiban, amennyiben az a 17 millió euró összeget meghaladja;

               4.

               a Bíróság eljárási szabályzata 138. cikkének (1) bekezdése és 184. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján az ellenérdekű felet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:

               1.

                  Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése

               Az ítélet sérti az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdését, mivel a Törvényszéknek a megtámadott határozat jogilag helyes megítélése esetén azt kellett volna megállapítania, hogy azon konkrét vizsgálat elmulasztása, hogy a támogatás nyújtása versenytorzító hatással járna-e, és ha igen, mennyiben, sérti az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontját.
               A megtámadott ítélet nem állapítja meg, hogy az ellenérdekű fél nem korlátozhatta volna a vizsgálatát csupán a hátrányosan érintett helyen a projekt ex ante felbecsült többletköltségeinek megvizsgálására, és nem „vélelmezhette” volna, hogy bármely ezt meghaladó támogatás – a fellebbező konkrét piaci helyzetétől teljesen függetlenül – torzítja a versenyt.

               2.

                  Második jogalap: az EUMSZ 288. cikknek, a 2008. évi általános csoportmentességi rendelet 3. cikkének és 13. cikke (1) bekezdésének, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése

               Az ítélet sérti az EUMSZ 288. cikket, valamint az általános csoportmentességi rendelet (a 2008. évi általános csoportmentességi rendelet) 3. cikkét és 13. cikkének (1) bekezdését, mivel a Törvényszék jogilag helyes megítélés esetén nem állapíthatta volna meg, hogy az ellenérdekű fél újból hatáskörrel rendelkezik a támogatások vizsgálatára, és azok belső piaccal összeegyeztethetetlenségének határozatban való megállapítására, amennyiben e támogatásokat anyagi jogilag a magasabb szintű másodlagos uniós jog alapján a 2008. évi általános csoportmentességi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti értékhatárig már a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánították.
               Ezenfelül a megtámadott ítélet következtében a fellebbezőt a versenytársaihoz képest hátrányos megkülönböztetés éri azon tilalom által, hogy a 2008. évi általános csoportmentességi rendelet szerinti értékhatárig a 17 millió eurót meghaladóan támogatást kapjon. Ugyanis bármely versenytárs számára lehetséges lett volna – még akkor is, ha erőfölényben van –, hogy hasonló helyzetben egy hasonlóan nagy beruházással kapcsolatban a német InvZulG alapján az értékhatárig támogatást kapjon.


title: C-725/17. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2017. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD kontra Mitko Simeonov Dimitrov

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/11

         A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2017. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD kontra Mitko Simeonov Dimitrov
   (C-725/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/14)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Sofiyski rayonen sad

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Toplofikatsia Sofia EAD

      Alperes: Mitko Simeonov Dimitrov

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Az irányelv (1) kizárja a hatálya alól a szerződések megkötésére vonatkozó hagyományos szerződési jogi rendelkezéseket, kizárja-e azonban a hatálya alól a szerződéses viszonyok létrejöttének e rendkívül atipikus, jogszabályban előírt rendszerére vonatkozó szabályozást is?

               2)

               Amennyiben az irányelv ebben az esetben nem zárja ki a külön szabályozást: az irányelv 5. cikke szerinti szerződésről vagy valami másról van-e szó? Akár szerződésről, akár nem szerződésről van szó: alkalmazható-e az irányelv a jelen ügyben?

               3)

               Attól függetlenül az irányelv hatálya alá tartozik-e a ráutaló magatartással létrejövő szerződések e típusa, hogy e szerződések mikor jöttek létre, vagy az irányelv csak újonnan megszerzett lakásokra vagy – még szűkebben – csak újonnan épült lakásokra (tehát a távfűtési hálózathoz való csatlakozást kérő felhasználói létesítményekre) vonatkozik?

               4)

               Az irányelv alkalmazhatósága esetén: ellentétes-e a nemzeti szabályozás az 5. cikknek az e cikk (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) bekezdésének f) pontjával, amely rendelkezések biztosítják a jogviszony felmondásához való jogot, illetve a jogviszony felmondásának főszabály szerinti lehetőségét?

               5)

               Amennyiben szerződést kell kötni: vonatkoznak-e erre formai követelmények, és milyen tartalmú információkat kell a fogyasztó (a jelen ügyben: az egyes lakástulajdonosok, nem pedig a tulajdonostársak közössége) rendelkezésére bocsátani? Hatással van-e a megfelelő időben, könnyen hozzáférhetővé tett információk hiánya a jogviszony létrejöttére?

               6)

               A fogyasztó kifejezett kérésére, tehát formális akaratnyilvánítására van-e szükség ahhoz, hogy ilyen jogviszony részes felévé váljon?

               7)

               Ha szerződés – akár formális, akár nem formális – megkötésére került sor, a szerződés tárgyának részét képezi-e az épület közös részeinek (különösen a lépcsőház) fűtése, és kérte-e a fogyasztó a szolgáltatást a szolgáltatás ezen elemét illetően, ha e tekintetben nem áll rendelkezésre a fogyasztó, sőt a tulajdonostársak közössége egészének kifejezett kérése sem (például ha a radiátorokat leszerelték; az esetek többségében pedig ebből kell kiindulni – a szakértők ugyanis nem említenek az épület közös részeiben elhelyezett fűtőberendezéseket)?

               8)

               Jelentőséggel bír-e a tulajdonosnak az épület közös részeinek fűtését kérő fogyasztói minősége szempontjából (vagy hatással van-e arra), hogy a külön tulajdonban lévő lakásában beszüntette a hőellátást?

      (1)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304., 64. o.).


title: C-677/17. sz. ügy: A Centrale Raad van Beroep (Hollandia) által 2017. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Çoban kontra Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/5

         A Centrale Raad van Beroep (Hollandia) által 2017. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Çoban kontra Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen
   (C-677/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/06)
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Centrale Raad van Beroep

      Az alapeljárás felei

      Felperes: M. Çoban

      Alperes: Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   Úgy kell-e értelmezni a 3/80 határozat (1) 6. cikkének (1) bekezdését a kiegészítő jegyzőkönyv 59. cikkére figyelemmel, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami jogszabályi rendelkezés, mint a [Toeslagenwet (a kiegészítő szociális támogatásokról szóló holland törvény)] 4a. cikke, amely alapján a megállapított különbözeti ellátás megvonására kerül sor, ha a kedvezményezett Törökországba költözik, mégpedig akkor is, ha a tagállam területét saját akaratából hagyta el? Jelentőséggel bír-e ennek körében az, hogy az érintett az elköltözésekor már nem rendelkezik tartózkodási joggal a társulási megállapodás alapján, rendelkezik azonban a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyével? Jelentőséggel bír-e ennek körében az, hogy az érintett a nemzeti rendelkezések alapján az elköltözést követő egy éven belül visszatérhet, és ezáltal újból jogosultságot szerezhet a kiegészítésre, és hogy e lehetőség egészen addig fennáll, amíg az érintett a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyével rendelkezik?

      (1)  Az Európai Közösségek tagállamai társadalombiztosítási rendszerének török munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1980. szeptember 19-i 3/80. sz. társulási tanácsi határozat (HL 1983. C 110., 60. o.).


title: T-91/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 25-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság („ESZA — Az 1. célkitűzésbe tartozó, Szicília tartományra vonatkozó operatív program — A kezdetben nyújtott pénzügyi hozzájárulás csökkentése — Extrapolációt alkalmazó számítási módszer — Arányosság — Az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (2) és (3) bekezdése — Indokolási kötelezettség”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/18

         A Törvényszék 2018. január 25-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság
   (T-91/16. sz. ügy) (1)

   ((„ESZA - Az 1. célkitűzésbe tartozó, Szicília tartományra vonatkozó operatív program - A kezdetben nyújtott pénzügyi hozzájárulás csökkentése - Extrapolációt alkalmazó számítási módszer - Arányosság - Az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (2) és (3) bekezdése - Indokolási kötelezettség”))
   (2018/C 094/22)
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Felperes: Olasz Köztársaság (képviselő: G. Palmieri meghatalmazott, segítője P. Gentili avvocato dello Stato)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Arenas és F. Tomat meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem az Európai Szociális Alap (ESZA) Szicília Operatív Programhoz nyújtott támogatásának – amely program az olaszországi 1. célkitűzés által érintett olasz tartományok strukturális tevékenységeinek közösségi támogatásába illeszkedik (CCI 1999IT 161PO011) – csökkentéséről szóló, 2015. december 17 i C(2015)9413. sz. bizottsági határozat megsemmisítése iránt.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 136., 2016.4.18.


title: C-679/17. sz. ügy: A Hof van beroep Antwerpen (Belgium) által 2017. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vlaamse Gewest, képviseli: Vlaamse regering a Vlaamse Minister van Begroting, Financiën en Energie személyében és Vlaamse Gewest, képviseli: Vlaamse regering a Vlaamse Minister van Omgeving, Natuur en Landbouw személyében kontra Johannes Huijbrechts

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/6

         A Hof van beroep Antwerpen (Belgium) által 2017. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vlaamse Gewest, képviseli: Vlaamse regering a Vlaamse Minister van Begroting, Financiën en Energie személyében és Vlaamse Gewest, képviseli: Vlaamse regering a Vlaamse Minister van Omgeving, Natuur en Landbouw személyében kontra Johannes Huijbrechts
   (C-679/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/07)
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Hof van beroep Antwerpen

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Vlaamse Gewest (flamand régió), képviseli: Vlaamse regering (flamand kormány) a Vlaamse Minister van Begroting, Financiën en Energie (a költségvetésért, a pénzügyekért és az energiáért felelős flamand miniszter) személyében és Vlaamse Gewest (flamand régió), képviseli: Vlaamse regering (flamand kormány) a Vlaamse Minister van Omgeving, Natuur en Landbouw (a területrendezésért, a természetért és a mezőgazdaságért felelős flamand miniszter) személyében

      Alperes: Johannes Huijbrechts

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63. cikke szerinti szabad tőkemozgás megsértése valósul-e meg akkor, ha a külföldön található és fenntartható módon művelt erdőterület örököse nem kap mentességet ezen erdőterület tekintetében az öröklési illeték alól a Vlaams wetboek der successierechten (a flamand régió öröklési illetékekről szóló törvénykönyve, a továbbiakban: WS) 55quater cikke (jelenleg a Vlaamse Codex Fiscaliteit [az adókról szóló flamand törvénykönyv, a továbbiakban: CF] 2.7.6.0.3. cikke) alapján, míg a belföldön található és fenntartható módon művelt erdőterület örököse mentességet kap ezen erdőterület tekintetében az öröklési illeték alól a WS 55quater cikke (jelenleg a CF 2.7.6.0.3. cikke) alapján?

               2)

               Olyan közérdeken alapuló nyomós oknak minősül-e a WS 55quater cikke (jelenleg a CF 2.7.6.0.3. cikke) értelmében vett flamand erdőterülethez fűződő érdek, amely igazolja az öröklési illeték alóli mentesség alkalmazását a Flandriában található és fenntartható módon művelt erdőterületekre korlátozó szabályozást?


title: T-762/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 15-i végzése – ArcelorMittal Belval & Differdange és ThyssenKrupp Steel Europe kontra ECHA („Dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — Az ECHA birtokában lévő dokumentumok — Dokumentumokra, valamint az 1907/2006/EK rendelet alapján anyagokat bejelentő személyre vonatkozó információkhoz való hozzáférést eredetileg kérelmező személy azonosságára vonatkozó kérelem — A hozzáférés részleges megtagadása — A hozzáférést megtagadó határozat visszavonása — Okafogyottság”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/26

         A Törvényszék 2018. január 15-i végzése – ArcelorMittal Belval & Differdange és ThyssenKrupp Steel Europe kontra ECHA
   (T-762/16. sz. ügy) (1)

   ((„Dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - Az ECHA birtokában lévő dokumentumok - Dokumentumokra, valamint az 1907/2006/EK rendelet alapján anyagokat bejelentő személyre vonatkozó információkhoz való hozzáférést eredetileg kérelmező személy azonosságára vonatkozó kérelem - A hozzáférés részleges megtagadása - A hozzáférést megtagadó határozat visszavonása - Okafogyottság”))
   (2018/C 094/34)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperesek: ArcelorMittal Belval & Differdange SA (Esch-sur-Alzette, Luxemburg) és ThyssenKrupp Steel Europe AG (Duisburg, Németország) (képviselők: H. Scheidmann és M. Kottmann ügyvédek)

      Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (képviselők kezdetben: M. Heikkilä, C. Buchanan és E. Maurage, később: M. Heikkilä, C. Buchanan és M. Broere meghatalmazottak, segítőjük: G. Gilmore barrister)

      Az ügy tárgya

   Az ECHA 2016. szeptember 16-i ATD/52/2016. sz., a felperesekkel 2016. szeptember 28-án közölt azon határozatának megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amellyel az ECHA részleges hozzáférést biztosított a hozzá intézett korábbi, dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos dokumentumokhoz.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A keresetről már nem szükséges határozni.

               2)

               Az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) beavatkozási kérelméről már nem szükséges határozni.

               3)

               Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) a saját költségein felül viseli az ArcelorMittal Belval & Differdange SA és ThyssenKrupp Steel Europe AG részéről felmerült költségeket.

               4)

               Az EMA viseli a beavatkozási kérelemmel kapcsolatban felmerült költségeit.

      (1)  HL C 14., 2017. 1.16.


title: T-28/18. sz. ügy: 2018. január 22-én benyújtott kereset – Marriott Worldwide kontra EUIPO – AC Milan (AC MILAN)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/33

         2018. január 22-én benyújtott kereset – Marriott Worldwide kontra EUIPO – AC Milan (AC MILAN)
   (T-28/18. sz. ügy)
   (2018/C 094/44)
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Marriott Worldwide Corp (Bethesda, Maryland, Egyesült Államok) (képviselő: A. Reid Solicitor)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: AC Milan SpA (Milánó, Olaszország)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

      A vitatott védjegy: az AC MILAN szóelemeket magában foglaló ábrás védjegy tekintetében az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – 1 182 615. sz., az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

      Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2017. november 16-án hozott határozata (R 356/2017-2. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és utasítsa el az európai unós védjegybejelentést a vitatott szolgáltatások vonatkozásában; és

               —

               az EUIPO-t kötelezze a felperes jelen kereset kapcsán felmerült költségeinek viselésére.

      Jogalap

               —

               a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-157/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 22-i végzése – Cristalfarma kontra EUIPO – Novartis (ILLUMINA) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az ILLUMINA európai uniós szóvédjegy bejelentése — A megtámadott határozat visszavonása — A jogvita tárgyának megszűnése — Okafogyottság”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/26

         A Törvényszék 2018. január 22-i végzése – Cristalfarma kontra EUIPO – Novartis (ILLUMINA)
   (T-157/17. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az ILLUMINA európai uniós szóvédjegy bejelentése - A megtámadott határozat visszavonása - A jogvita tárgyának megszűnése - Okafogyottság”))
   (2018/C 094/35)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Cristalfarma Srl (Milánó, Olaszország) (képviselő: R. Almaraz Palmero ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: M. King és D. Gája meghatalmazottak)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Novartis AG (Bázel, Svájc)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Novartis és a Cristalfarma közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2017. január 11-én hozott határozata (R 1187/2016-4. sz.) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a Cristalfarma Srl által előterjesztett felfüggesztés iránti kérelmet elutasítja.

               2)

               A keresetről már nem szükséges határozni.

               3)

               Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) viseli a saját költségeit, valamint a Cristalfarma részéről felmerült költségeket.

               4)

               A Novartis AG maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 129., 2017.4.24.


title: C-687/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-138/15. sz., Aanbestedingskalender BV és társai kontra Európai Bizottság ügyben 2017. szeptember 28-án hozott ítélete ellen az Aanbestedingskalender BV, a Negometrix BV, a CTM Solution BV, a Stillpoint Applications BV és a Huisinga Beheer BV által 2017. december 7-én benyújtott fellebbezés

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/7

         A Törvényszék (hetedik tanács) T-138/15. sz., Aanbestedingskalender BV és társai kontra Európai Bizottság ügyben 2017. szeptember 28-án hozott ítélete ellen az Aanbestedingskalender BV, a Negometrix BV, a CTM Solution BV, a Stillpoint Applications BV és a Huisinga Beheer BV által 2017. december 7-én benyújtott fellebbezés
   (C-687/17. P. sz. ügy)
   (2018/C 094/08)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbezők: Aanbestedingskalender BV, Negometrix BV, CTM Solution BV, Stillpoint Applications BV, Huisinga Beheer BV (képviselők: C. T. Dekker és L. Fiorilli advocaten)

      A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Holland Királyság, Szlovák Köztársaság

      A fellebbezők kérelmei

   A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

               —

               a fellebbezéssel megtámadott ítéletet egészben vagy abban a részében helyezze hatályon kívül, amely a fellebbező T-138/15. sz. ügyben előterjesztett kereseti kérelmét elutasította, következésképen

               —

               egészben vagy részben semmisítse meg a vitatott határozatot; és/vagy

               —

               másodlagosan, a fellebbezéssel megtámadott ítéletet egészben vagy abban a részében helyezze hatályon kívül, amely a fellebbező T-138/15. sz. ügyben előterjesztett kereseti kérelmét elutasította, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy a Bíróság által adott útmutatások fényében az ügyben érdemi határozatot hozzon;

               —

               kötelezze a Bizottságot az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A fellebbezők azzal érvelnek, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, tévesen állapította meg a releváns tényállást, és nem nyújtott kellő és következetes indokolást, amikor arra az álláspontra helyezkedett, és azt állapította meg, hogy a felperes egyetlen kereseti kérelmét, ezáltal pedig a kereset egészét el kell utasítani, mivel a Bizottság megalapozottan állapította meg, hogy a TenderNed által kifejtett tevékenység nem gazdasági jellegű, és hogy az ügyben szóban forgó intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
   A fellebbezők azt állítják, hogy a TenderNed tevékenységének – különösen a közbeszerzés modulnak – a gazdasági vagy nem gazdasági jellege nem tekinthető az egyetlen tevékenység aspektusának, és hogy a TenderNed közbeszerzés modulja gazdasági jellegűnek tekintendő, éppen ezért a közhatalmi jogosítványoktól elválasztandó. A fellebbezők azzal érvelnek, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe a Bíróságnak a tevékenység gazdasági vagy nem gazdasági jellegének értékelésére vonatkozó ítélkezési gyakorlatát.


title: T-30/18. sz. ügy: 2018. január 23-án benyújtott kereset – Yado kontra EUIPO – Dvectis CZ (Ülésekhez való párna)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/34

         2018. január 23-án benyújtott kereset – Yado kontra EUIPO – Dvectis CZ (Ülésekhez való párna)
   (T-30/18. sz. ügy)
   (2018/C 094/45)
   A keresetlevél nyelve: szlovák

      Felek

      Felperes: Yado s.r.o. (Handlová, Szlovákia) (képviselő: D. Futej ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Dvectis CZ s.r.o. (Brno, Cseh Köztársaság)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

      A vitatott formatervezési minta: 2 371 591-0001. sz. formatervezési minta

      A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2017. november 14-én hozott határozata (R 1017/2017-3. sz. ügy).

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a fellebbezés elfogadhatatlanságára vonatkozó megtámadott határozatot;

               —

               az alperest kötelezze a fellebbezés elbírálására és határozathozatalra;

               —

               az alperest kötelezze a jelen eljárásban a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

      Jogalapok

               —

               a 6/2002 rendelet 57. cikke és a 2245/2002 rendelet 65. cikke szerinti téves jogalkalmazás;

               —

               a felperes meghallgatáshoz való alapvető jogának a megsértése;

               —

               a 6/2002 rendelet 7. cikkének megsértése.


title: C-689/17. sz. ügy: A Landgericht München I (Németország) által 2017. december 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Conti 11. Container Schiffahrts-GmbH & Co. KG MS „MSC Flaminia” kontra Land Niedersachsen

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/7

         A Landgericht München I (Németország) által 2017. december 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Conti 11. Container Schiffahrts-GmbH & Co. KG MS „MSC Flaminia” kontra Land Niedersachsen
   (C-689/17. sz. ügy)
   (2018/C 094/09)
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Landgericht München I

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Conti 11. Container Schiffahrts-GmbH & Co. KG MS „MSC Flaminia”

      Alperes: Land Niedersachsen

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Egy hajó fedélzetén baleset következtében, fémhulladék és iszappal és rakománymaradványokkal kevert oltóvíz formájában keletkezett maradványok „a hasznosítás, vagy ártalmatlanítás érdekében történő kirakásáig a járműveken, vonatokon, repülőgépek és hajók fedélzetén keletkező hulladéknak” minősülnek-e az 1013/2006/EK rendelet (1) 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján?

      (1)  A hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 190., 1. o.).


title: T-113/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 30-i ítélete – Arctic Cat kontra EUIPO – Slazengers (Jobbra ugró nagymacska ábrázolása) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás — Egy jobbra ugró nagymacskát ábrázoló ábrás védjegy — Egy balra ugró nagymacskát ábrázoló korábbi európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/18

         A Törvényszék 2018. január 30-i ítélete – Arctic Cat kontra EUIPO – Slazengers (Jobbra ugró nagymacska ábrázolása)
   (T-113/16. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - Egy jobbra ugró nagymacskát ábrázoló ábrás védjegy - Egy balra ugró nagymacskát ábrázoló korábbi európai uniós ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”))
   (2018/C 094/23)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Arctic Cat, Inc. (Thief River Falls, Minnesota, Egyesült Államok) (képviselők: M. Hartmann és S. Fröhlich ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. Ivanauskas meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Slazengers Ltd (Burnham, Egyesült Királyság)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Slazengers és az Arctic Cat közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2016. január 11-én hozott határozata (R 2953/2014-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék kötelezi az Arctic Cat, Inc-et a saját költségein felül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére is.

      (1)  HL C 175., 2016.5.17.


title: T-178/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. január 18-i végzése W&O medical esthetics kontra EUIPO EUIPO – Fidia farmaceutici (HYALSTYLE) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A HYALSTYLE európai uniós szóvédjegy — Rosszhiszeműség — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — Tanúk kihallgatása iránti kérelem — A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése] — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan kereset”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/27

         A Törvényszék 2018. január 18-i végzése W&O medical esthetics kontra EUIPO EUIPO – Fidia farmaceutici (HYALSTYLE)
   (T-178/17. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A HYALSTYLE európai uniós szóvédjegy - Rosszhiszeműség - A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja] - Tanúk kihallgatása iránti kérelem - A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése] - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan kereset”))
   (2018/C 094/36)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: W&O medical esthetics GmbH (Oberursel, Németország) (képviselő: A. Finkentey ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Söder meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Fidia farmaceutici SpA (Abano Terme, Olaszország) (képviselők: R. Kunz-Hallstein és H. Kunz-Hallstein ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a W&O medical esthetics és a Fidia farmaceutici közötti törlési eljárással kapcsolatban 2017. január 17-én hozott határozata (R 872/2016-1. sz.) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A W&O medical esthetics GmbH saját költségein felül viseli az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Fidia farmaceutici SpA részéről felmerült költségeket is.

      (1)  HL C 144., 2017.5.8.


title: C-11/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-245/15. sz., Klymenko kontra Tanács ügyben 2017. november 8-án hozott ítélete ellen Oleksandr Viktorovych Klymenko által 2018. január 5-én benyújtott fellebbezés

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/12

         A Törvényszék (hatodik tanács) T-245/15. sz., Klymenko kontra Tanács ügyben 2017. november 8-án hozott ítélete ellen Oleksandr Viktorovych Klymenko által 2018. január 5-én benyújtott fellebbezés
   (C-11/18. P. sz. ügy)
   (2018/C 094/15)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: Oleksandr Viktorovych Klymenko (képviselő: M. Phelippeau ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (hatodik tanács) által a T-245/15. sz. ügyben 2017. november 8-án hozott ítéletet.
   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság adjon helyt a Törvényszék előtti eljárásokban benyújtott alábbi kérelmeinek, nevezetesen:

               —

               semmisítse meg a 2015. március 5-i (KKBP) 2015/364 tanácsi határozatot, (1) valamint a 2015. március 5-i (EU) 2015/357 tanácsi végrehajtási rendeletet; (2)

               —

               semmisítse meg a 2016. március 4-i (KKBP) 2016/318 tanácsi határozatot, (3) valamint a 2016. március 4-i (EU) 2016/311 tanácsi végrehajtási rendeletet; (4)

               —

               semmisítse meg a 2017. március 3-i (KKBP) 2017/381 tanácsi határozatot, (5) valamint a 2017. március 3-i (EU) 2017/374 tanácsi végrehajtási rendeletet (6)

         az intézkedéseknek a fellebbezőre vonatkozó részükben, valamint kötelezze az Európai Unió Tanácsát a fellebbezés költségeinek, valamint a kiigazítási beadványban szereplő, megsemmisítés iránti kérelem költségeinek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

      Először is azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy az Európai Unió Tanácsa megjelölte a fellebbezővel szembeni korlátozó intézkedéseket igazoló tényleges és konkrét okokat, továbbá a Törvényszék tévesen jellemezte „magas rangú igazságügyi hatóságként” az ukrán legfőbb ügyészséget.

      Másodszor, a fellebbező előadja, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó aktusokban szereplő jegyzékbevételi kritériumok megfeleltek a KKBP célkitűzéseinek.

      Harmadszor, a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a korlátozó intézkedés nem minősül a tulajdonhoz való jog megsértésének.

      (1)  A Tanács 2015. március 5-i (KKBP) 2015/364 határozata az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról (HL 2015. L 62., 25. o.).

      (2)  A Tanács 2015. március 5-i (EU) 2015/357 végrehajtási rendelete az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról (HL 2015. L 62., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2016. március 4-i (KKBP) 2016/318 határozata az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról (HL 2016. L 60., 76. o.).

      (4)  A Tanács 2016. március 4-i (EU) 2016/311 végrehajtási rendelete az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról (HL 2016. L 60., 1. o.).

      (5)  A Tanács 2017. március 3-i (KKBP) 2017/381 határozata az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról (HL 2017. L 58., 34. o.).

      (6)  A Tanács 2017. március 3-i (EU) 2017/374 végrehajtási rendelete az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról (HL 2017. L 58., 1. o.).


title: T-46/18. sz. ügy: 2018. január 30-án benyújtott kereset – Comune di Milano kontra Tanács

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/35

         2018. január 30-án benyújtott kereset – Comune di Milano kontra Tanács
   (T-46/18. sz. ügy)
   (2018/C 094/46)
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Felperes: Comune di Milano (Milánó, Olaszország) (képviselők: F. Sciaudone és M. Condinanzi avvocati)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               Az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg a Tanácsnak az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) új székhelyének kiválasztására vonatkozó, az Általános Ügyek Tanácsa 2017. november 20-i, 3579. ülése során elfogadott határozatát, amelyet az ennek összefoglalóját tartalmazó sajtóközlemény (Outcome of the Council Meeting [3579th Council meeting]) útján tettek közzé, valamint magát a sajtóközleményt (Presse 65, provisional version) azon részben, amely az Európai Gyógyszerügynökség új székhelyéül Amszterdamot jelöli ki;

               —

               a Tanácsot kötelezze a jelen eljárás költségeinek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első, a hatáskör túllépésére alapított jogalap

                           —

                           A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a Tanács által a kiválasztási eljárás során követett cél az EMA székhelyének áthelyezésére vonatkozó legjobb ajánlatnak az előre meghatározott kiválasztási szempontok fényében történő meghatározása volt. Ezzel szemben az EMA új székhelyének sorsolás útján és bármiféle előzetes vizsgálat nélkül történő kiválasztása ellentétben áll azzal, az eljárási szabályok meghatározása során kimondott céllal, hogy a legjobb ajánlatot válasszák ki átlátható döntési eljárás során, technikai értékelések és előre meghatározott speciális szempontok alapján, és nem teszi lehetővé, hogy megállapítást nyerjen a Milánó és Amszterdam pályázata közötti egyenértékűség hiánya.

               2.

               A második, a megfelelő ügyintézés és az átláthatóság elvének megsértésére alapított jogalap

                           —

                           A felperes azt állítja e tekintetben, hogy a megtámadott határozat jogellenes, amennyiben olyan döntési eljárás eredménye, amelyet az alábbiak jellemeznek: (i) a kellő átláthatóság biztosítását célzó formák és módszerek hiánya; (ii) a szóban forgó értékelés szempontjából releváns tényezők megfelelő figyelembevételének elmulasztása.

               3.

               A harmadik, a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. november 1-jei tanácsi határozat, valamint a 2017. október 31-i eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap

                           —

                           A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a szavazás lefolytatásának módja és a 2017. november 20-i határozat eredménye ugyancsak a 2017. november 20-i határozat jogellenességét alapozza meg olyan különös normák megsértése miatt, amelyeket a Tanácsnak tiszteletben kellett volna tartania.


title: T-784/17. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2018. január 18-i végzése – Strabag Belgium kontra Parlament („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Építési beruházásra irányuló közbeszerzések — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — Várakozási idő — Kirívóan alacsony összegű árajánlat — Fumus boni iuris — Sürgősség — Az érdekek mérlegelése”)

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/28

         A Törvényszék elnökének 2018. január 18-i végzése – Strabag Belgium kontra Parlament
   (T-784/17. R. sz. ügy)
   ((„Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Építési beruházásra irányuló közbeszerzések - Ideiglenes intézkedések iránti kérelem - Várakozási idő - Kirívóan alacsony összegű árajánlat - Fumus boni iuris - Sürgősség - Az érdekek mérlegelése”))
   (2018/C 094/37)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Strabag Belgium (Anvers, Belgium) (képviselők: M. Schoups, K. Lemmens és M. Lahbib ügyvédek)

      Alperes: Európai Parlament (képviselők: Nagy Z. és Simon B. meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 278. és 279. cikken alapuló kérelem, amely egyrészt a Parlament 2017. november 24-i határozata végrehajtásának felfüggesztésére irányul, amely határozat elutasította a felperes ajánlatát és öt ajánlattevő részére ítélte oda az Európai Parlament brüsszeli épületeinek fővállalkozói építési munkálataira vonatkozó keretszerződés tárgyú közbeszerzési szerződést (06/D20/2017/M036. sz. ajánlati felhívás), másrészt pedig a Parlament különböző dokumentumok kiadására való kötelezésére irányul.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék elnöke felfüggeszti a Strabag Belgium ajánlatát elutasító és az Európai Parlament brüsszeli (Belgium) épületeinek fővállalkozói építési munkálataira vonatkozó keretszerződés tárgyú közbeszerzési szerződést (06/D20/2017/M036. sz. ajánlati felhívás) öt ajánlattevő részére odaítélő 2017. november 24-i európai parlamenti határozat végrehajtását.

               2)

               A Törvényszék elnöke a kérelmet az ezt meghaladó részében elutasítja.

               3)

               A Törvényszék elnöke a (T–784/17 R) Strabag Belgium kontra Parlament ügyben 2017. december 6-án hozott végzést visszavonja.

               4)

               A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: C-21/18. sz. ügy: A Svea hovrätt (Svédország) által 2018. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Textilis Ltd, Ozgur Keskin kontra Svenskt Tenn Aktiebolag

text:
               12.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/13

         A Svea hovrätt (Svédország) által 2018. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Textilis Ltd, Ozgur Keskin kontra Svenskt Tenn Aktiebolag
   (C-21/18. sz. ügy)
   (2018/C 094/16)
   Az eljárás nyelve: svéd

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Svea hovrätt

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Textilis Ltd, Ozgur Keskin

      Alperes: Svenskt Tenn Aktiebolag

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell értelmezni [a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről] szóló, 2015. december 16 i (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 4. cikkét, hogy a 7. cikk (1) bekezdése e) pontja iii. alpontjának új szövege alkalmazandó a törlés azon bírósági értékelésére (a védjegyrendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján), amelyre a módosítás hatálybalépését, vagyis 2016. március 23 át követően kerül sor, még akkor is, ha a kereset a védjegyoltalom olyan megszűnésére vonatkozik, amelynek tekintetében a keresetet ezen időpontot megelőzően indították, és az ennélfogva egy ezen időpont előtt lajstromozott védjegyet érint?

               2)

               Úgy kell értelmezni a védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontja iii. alpontjának alkalmazandó változatát, hogy annak hatálya kiterjed az olyan megjelölésre, amely egy síkbeli áru síkbeli ábrázolásából áll, például egy, a szóban forgó megjelöléssel díszített szövetre?

               3)

               Amennyiben a második kérdésre igenlő választ kell adni, akkor milyen elvek alapján kell értelmezni a védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának iii. alpontjában szereplő, „olyan formából vagy egyéb jellemzőből [álló megjelölés], amely lényeges értéket ad az áruhoz” szövegezést egy olyan helyzetben, amelyben a lajstromozás áruk számos osztályát érinti és a megjelölés különböző módokon helyezhető el az árukon? Az értékelést több objektív vagy általános szempont alapján kell e végezni, például abból kiindulva, hogy miként jelenik meg a védjegy, illetve, hogy miként lehet azt a különböző árukon elhelyezni, vagyis anélkül, hogy figyelembe vennék, hogy a védjegyjogosult ténylegesen milyen módon helyezte el vagy szándékozhatja elhelyezni a megjelölést különböző árukon?

      (1)  HL 2015. L 341., 21. o.