title: C-661/21. sz. ügy: A Hof van Cassatie (Belgium) által 2021. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Verbraeken J. en Zonen BV, PN

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/22

      A Hof van Cassatie (Belgium) által 2021. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Verbraeken J. en Zonen BV, PN
      (C-661/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/29)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hof van Cassatie

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Verbraeken J. en Zonen BV, PN

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 13. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontját, a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját és 11. cikkének (1) bekezdését, valamint a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy abból a körülményből, hogy valamely vállalkozás közúti fuvarozási engedélyt kap az Európai Unió valamely tagállamában az 1071/2009 rendelet és az 1072/2009 rendelet alapján, és ennélfogva tényleges és állandó székhellyel kell rendelkeznie ebben a tagállamban, az következik, hogy ez kétséget kizáróan bizonyítja, hogy az említett vállalkozásnak a 883/2004 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett bejegyzett székhelye az alkalmazandó szociális biztonsági rendszer meghatározása szempontjából ebben a tagállamban található, és hogy ez a megállapítás köti a foglalkoztatás helye szerinti tagállam hatóságait?”

                  2)

                  A foglalkoztatás helye szerinti tagállam nemzeti bírósága, amely megállapítja, hogy az érintett közúti fuvarozási engedélyt csalárd módon szerezték, figyelmen kívül hagyhatja-e ezt az engedélyt, vagy a foglalkoztatás helye szerinti tagállam hatóságainak a csalás megállapítása alapján először az engedély visszavonását kell kérniük az azt kiadó hatóságoktól?

         (1)  HL 2004. L 166., 1. o; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 72. o.

         (2)  HL 2009. L 300., 51. o.

         (3)  HL 2009. L 300., 72. o.


title: C-671/21. sz. ügy: A Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Gargždų geležinkelis” UAB kontra Lietuvos transporto saugos administracija

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/23

      A Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Gargždų geležinkelis” UAB kontra Lietuvos transporto saugos administracija
      (C-671/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/30)
      Az eljárás nyelve: litván

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálatot kérelmező fél:„Gargždų geležinkelis” UAB

         A többi fél az eljárásban: Lietuvos transporto saugos administracija
      Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba
      „LTG Infra” AB

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2012/34/EU irányelv (1) 47. cikke (4) bekezdésének első és második mondatát, hogy azok egyértelműen tiltják az olyan nemzeti jogi szabályozás létrehozását, amely akként rendelkezik, hogy túlterhelt infrastruktúra esetén a vasúti infrastruktúra használatának intenzitása figyelembe vehető a kapacitáselosztáskor? Relevanciával bír-e ezen értékelés szempontjából, hogy a vasúti infrastruktúra használati aránya a szóban forgó infrastruktúra múltbeli tényleges kihasználtságával vagy a szóban forgó menetrend érvényességi időszaka során tervezett kihasználtsággal függ össze? Jelentőséggel bírnak-e ezen értékelés szempontjából a 2012/34/EU irányelv 45. és 46. cikkének rendelkezései – amelyek tág mérlegelési mozgásteret biztosítanak a közcélú pályahálózat-működtető vagy a kapacitásról határozó szervezet számára az igényelt kapacitás összehangolása terén –, valamint e rendelkezések nemzeti jogban történő végrehajtása? Jelentőséggel bír-e ezen értékelés szempontjából az, hogy az adott ügyben az infrastruktúrát túlterheltnek minősítik amiatt, hogy azonos rakomány szállítására vonatkozóan két vagy több vállalkozó vasúti társaság igényel kapacitást?

                  2)

                  Azt jelenti-e a 2012/34/EU irányelv 45. cikke (2) bekezdésének rendelkezése – amely szerint „[a] pályahálózat-működtető a menetrendszerkesztés és az összehangolási eljárás keretében elsőbbséget adhat bizonyos szolgáltatásoknak, de csak a 47. és 49. cikkben szabályozott módon” –, hogy a pályahálózat-működtető azokban az esetekben is alkalmazhat egy nemzeti elsőbbségi szabályt, amelyekben az infrastruktúrát nem minősítik túlterheltnek? Milyen mértékben (és milyen kritériumok alapján) köteles a pályahálózat-működtető az infrastruktúra túlterheltté minősítését megelőzően összehangolni az igényelt menetvonalakat és konzultálni a kérelmezőkkel a 2012/34/EU irányelv 47. cikkének [(1) bekezdése] alapján? Ki kell-e terjednie a kérelmezőkkel való konzultációnak annak értékelésére, hogy két vagy több kérelmező azonos rakomány (áruk) szállítására vonatkozóan egymással versengő kérelmet nyújtott-e be?

         (1)  Az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 343., 32. o.; helyesbítés: HL 2015. L 67., 32. o.).


title: C-677/21. sz. ügy: Vredegerecht te Antwerpen (Belgium) által 2021. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fluvius Antwerpen kontra MX

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/24

      Vredegerecht te Antwerpen (Belgium) által 2021. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fluvius Antwerpen kontra MX
      (C-677/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/31)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Vredegerecht te Antwerpen

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Fluvius Antwerpen

         Alperes: MX

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 14. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az energia szabálytalan vételezése termékértékesítésnek, vagyis olyan birtokba vehető dolog átengedésének minősül, amely tulajdonosként való rendelkezésre jogosít fel?
      Az e kérdésre adott nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy az energia szabálytalan vételezése termékértékesítésnek minősül, vagyis az termékre vonatkozó tulajdon átruházása hatóság által vagy nevében vagy törvény értelmében történő kisajátítás útján, ellentételezés fejében?
      Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdését, hogy amennyiben a Fluvius Antwerpen a szabálytalanul vételezett energia után ellentételezésre jogosult, akkor adóalanynak kell tekinteni, mivel a szabálytalan vételezés a Fluvius Antwerpen „gazdasági tevékenységének”, vagyis materiális javak tartós bevétel elérése érdekében történő hasznosításának a következménye?
      Amennyiben a 2006/112/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az energia szabálytalan vételezése gazdasági tevékenységnek minősül, úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdését, hogy a Fluvius Antwerpen hatóságnak minősül, és ha igen, úgy kell-e értelmezni a 13. cikk (1) bekezdésének első albekezdését, hogy az energia szabálytalan vételezése a Fluvius Antwerpen olyan tevékenységének eredménye, amelynek mértéke nem elhanyagolható?

         (1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).


title: C-682/21. sz. ügy: A Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia) által 2021. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „HSC Baltic” UAB, „Mitnija” UAB, „Montuotojas” UAB kontra Vilniaus miesto savivaldybės administracija

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/25

      A Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia) által 2021. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „HSC Baltic” UAB, „Mitnija” UAB, „Montuotojas” UAB kontra Vilniaus miesto savivaldybės administracija
      (C-682/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/33)
      Az eljárás nyelve: litván

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felek:„HSC Baltic” UAB, „Mitnija” UAB, „Montuotojas” UAB

         Más felek a felülvizsgálati eljárásban: Vilniaus miesto savivaldybės administracija, Bankrutuojanti UAB „Active Construction Management”, „Vilniaus vystymo kompanija” UAB

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2014/24 irányelv (1) 18. cikkének (1) bekezdését és 57. cikke (4) bekezdésének g) pontját és (6) bekezdését, valamint a 89/665 irányelv (2) 1. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdését és 1. cikkének (3) bekezdését (együttesen vagy külön-külön, de az e rendelkezésekre való korlátozás nélkül), hogy az ajánlatkérő szerv azon határozata, amelyben azon az alapon, hogy e gazdasági szereplő súlyosan megszegte az említett ajánlatkérő szervvel kötött közbeszerzési szerződést, elrendeli az érintett gazdasági szereplőnek a megbízhatatlan beszállítók listájára való felvételét, és ezáltal bizonyos időre korlátozza a később meghirdetett közbeszerzési eljárásokban való részvételi lehetőségét, olyan intézkedés, amely bíróság előtt megtámadható?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az uniós jog fent hivatkozott rendelkezéseit (együttesen vagy külön-külön, de az e rendelkezésekre való korlátozás nélkül), hogy azokkal ellentétes az a nemzeti szabályozás és jogalkalmazói gyakorlat, amelynek értelmében: a) az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési szerződésnek a súlyos megszegése miatti felmondásakor nem hoz hivatalos (külön) határozatot a gazdasági szereplő megbízhatatlan beszállítók listájára való felvételéről; b) a gazdasági szereplő nem kap előzetes tájékoztatást a megbízhatatlan beszállítók listájára való közelgő felvételéről, és ezért nem tud megfelelő magyarázatot benyújtani, a listára való felvételét pedig később nem tudja hatékonyan vitatni; c) az ajánlatkérő szerv nem végez egyedi vizsgálatot a szerződés nem megfelelő teljesítésének körülményeire vonatkozóan, és ezért, ha a közbeszerzési szerződést annak súlyos megszegése miatt jogszerűen felmondták, az e szerződésszegésért de iure felelős gazdasági szereplő automatikusan felkerül a megbízhatatlan beszállítók listájára?

                  3)

                  Az első két kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az uniós jog fent hivatkozott rendelkezéseit (együttesen vagy külön–külön, de az e rendelkezésekre való korlátozás nélkül), hogy a súlyos szerződésszegés miatt jogszerűen felmondott közbeszerzési szerződés teljesítésében részt vevő konzorciumi tagok (a konzorciumot alkotó jogalanyok) igazolhatják a megbízhatóságukat, és így mellőzhető a megbízhatatlan beszállítók listájára való felvételük, többek között a szerződés teljesítésében való részvétel mértéke (értéke), a vezető tag fizetésképtelensége, az e tag részéről tett intézkedések és az ajánlatkérő szervnek a szerződés nem teljesítéséhez való hozzájárulása alapján?

         (1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.).

         (2)  Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelvet (HL 1989. L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.).


title: C-683/21. sz. ügy: A Vilniaus apygardos administracinis teismas (Litvánia) által 2021. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nacionalinis visuomenės sveikatos centras prie Sveikatos apsaugos ministerijos kontra Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/26

      A Vilniaus apygardos administracinis teismas (Litvánia) által 2021. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nacionalinis visuomenės sveikatos centras prie Sveikatos apsaugos ministerijos kontra Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija
      (C-683/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/34)
      Az eljárás nyelve: litván

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Vilniaus apygardos administracinis teismas

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Nacionalinis visuomenės sveikatos centras prie Sveikatos apsaugos ministerijos

         Alperes: Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Értelmezhető-e úgy az „adatkezelő” GDPR (1) 4. cikkének 7. pontjában meghatározott fogalma, hogy adatkezelőnek kell tekinteni azt a személy is, aki közbeszerzés keretében adatgyűjtő eszközt (mobilalkalmazást) tervez beszerezni, függetlenül attól, hogy nem kötöttek közbeszerzési szerződést, és hogy a létrehozott terméket (mobilalkalmazást) – amelynek beszerzésére közbeszerzési eljárást vettek igénybe – nem ruházták át?

                  2)

                  Értelmezhető-e úgy az „adatkezelő” GDPR 4. cikkének 7. pontjában meghatározott fogalma, hogy adatkezelőnek kell tekinteni azt az ajánlatkérő szervet is, amely nem szerezte meg a létrehozott informatikai termék feletti tulajdonjogot, és nem vette azt birtokába, de a létrehozott alkalmazás végleges változata linket vagy interfészt tartalmaz a szóban forgó közjogi jogalanyhoz, és/vagy a szóban forgó közjogi jogalany által hivatalosan nem jóváhagyott és nem elismert titoktartási szabályzat e közjogi jogalanyt adatkezelőként jelöli meg?

                  3)

                  Értelmezhető-e úgy az „adatkezelő” GDPR 4. cikkének 7. pontjában meghatározott fogalma, hogy adatkezelőnek kell tekinteni azt a személyt is, aki nem végzett a GDPR 4. cikkének 2. pontjában meghatározott tényleges adatkezelési műveletet, és/vagy nem adott egyértelmű engedélyt/hozzájárulást ilyen művelet elvégzéséhez? Jelentőséggel bír-e az „adatkezelő” fogalmának értelmezése szempontjából az, hogy a személyes adatok kezeléséhez használt informatikai terméket az ajánlatkérő által megfogalmazott megbízással összhangban állították elő?

                  4)

                  Amennyiben a tényleges adatkezelési műveletek meghatározása jelentőséggel bír az „adatkezelő” fogalmának értelmezése szempontjából, úgy kell-e értelmezni a személyes adatok „kezelésének” a GDPR 4. cikkének 2. pontja szerinti fogalmát, hogy az kiterjed azokra a helyzetekre is, amelyekben személyes adatok másolatait használták fel informatikai rendszerek mobilalkalmazás beszerzése során történő teszteléséhez?

                  5)

                  Kizárólag úgy értelmezhető-e a GDPR 4. cikke 7. pontjának és 26. cikke (1) bekezdésének megfelelő közös adatkezelés, hogy az az adatkezelés céljának és eszközeinek meghatározását illetően szándékosan összehangolt cselekvéseket foglal magában, vagy e fogalom úgy is értelmezhető, hogy az olyan helyzetekre is kiterjed, amelyekben nincs egyértelmű „megállapodás” az adatkezelés céljaira és eszközeire nézve, és/vagy a jogalanyok cselekményei nincsenek összehangolva egymással? Jogilag relevanciával bírnak-e a közös adatkezelés fogalmának értelmezése szempontjából a személyesadat-kezelési eszköz (informatikai alkalmazás) létrehozásának ahhoz a szakaszához kapcsolódó körülmények, amelyben személyes adatokat kezeltek, valamint az alkalmazás létrehozásának célja? Érthető-e a közös adatkezelők „megállapodása” kizárólag a közös adatkezelésre irányadó feltételek egyértelmű meghatározásaként?

                  6)

                  Úgy kell-e értelmezni a GDPR 83. cikkének (1) bekezdésében szereplő rendelkezést, amely szerint a „közigazgatási bírságok […] hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek”, hogy az kiterjed az „adatkezelő” felelősségével kapcsolatos esetekre is akkor, amikor valamely informatikai termék létrehozása során a fejlesztő is végez személyesadat-feldolgozási műveleteket, továbbá hogy minden esetben automatikusan maguk után vonják-e az adatkezelő felelősségét az adatfeldolgozó által szabálytalanul végzett személyesadat-feldolgozási műveletek? Úgy kell-e értelmezni ezt a rendelkezést, hogy az az adatkezelő objektív felelősségének eseteire is vonatkozik?

         (1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.).


title: C-684/21. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2021. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Papierfabriek Doetinchem B. V. kontra Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co.

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/27

      Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2021. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Papierfabriek Doetinchem B. V. kontra Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co.
      (C-684/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/35)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberlandesgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Papierfabriek Doetinchem B. V.

         Alperes: Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint annak vizsgálatát, hogy a termék külső jellegzetessége kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következménye-e, az érintett formatervezési mintára, (1) az érintett termék külső jellegzetességei megválasztásának indokaira utaló objektív körülményekre, a termék használatával kapcsolatos adatokra, illetve akár az ugyanazon műszaki rendeltetés betöltésére alkalmas alternatív formatervezési minták meglétére tekintettel kell elvégezni (a Bíróság 2018. március 8-i DOCERAM GmbH kontra CeramTec GmbH ítélete, C-395/16, ECLI:EU:C:2018:172). Milyen jelentősége van más formatervezési minták megléte szempontjából annak a körülménynek, hogy a formatervezési minta jogosultja számos alternatív formatervezési mintára vonatkozó joggal is rendelkezik?

                  2.

                  Annak vizsgálata során, hogy a külső jellegzetesség kizárólag a műszaki rendeltetés következménye-e, figyelembe kell-e venni, hogy a kialakítás lehetővé teszi-e több szín használatát, ha maga a színhasználat nem szerepel a lajstromozásban?

                  3.

                  A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: befolyásolja-e ez a formatervezési minta oltalmának terjedelmét?

         (1)  A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12–i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.;magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.) 8. cikke értelmében.


title: C-685/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YV kontra Stadtverkehr Lindau (B) GmbH

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/28

      Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YV kontra Stadtverkehr Lindau (B) GmbH
      (C-685/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/36)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: YV

         Alperes: Stadtverkehr Lindau (B) GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Az 1215/2012/EU rendelet (1) 11. cikkének (1) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése értelmében vett biztosítónak minősül-e az olyan vállalkozás is, amely nem biztosítótársaság ugyan, de a 2009/103/EK irányelv (2) 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, a biztosítási kötelezettség alóli kivétel miatt az alkalmazandó jog szerint „kvázi biztosítóként” úgy felel az általa üzemben tartott gépjárművekért, mint egy biztosító a biztosítási jog előírásai szerint?

         (1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet (átdolgozás) (HL 2012. L 351., 1. o.).

         (2)  A gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK irányelv (kodifikált változat) (HL 2009. L 263., 11. o.).


title: C-695/21. sz. ügy: A Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel (Belgium) által 2021. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Recreatieprojecten Zeeland BV, Casino Admiral Zeeland BV, Supergame BV kontra Belgische Staat

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/28

      A Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel (Belgium) által 2021. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Recreatieprojecten Zeeland BV, Casino Admiral Zeeland BV, Supergame BV kontra Belgische Staat
      (C-695/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/37)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Recreatieprojecten Zeeland BV, Casino Admiral Zeeland BV, Supergame BV

         Alperes: Belgische Staat

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikk első bekezdését, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami nemzeti törvényi szabályozás, amely korlátozott és ellenőrzött számú, a tagállam területén letelepedett, engedéllyel rendelkező szerencsejáték-létesítmény üzemeltetője részére mentességet biztosít az ilyen létesítményekre vonatkozó általános reklámtilalom alól, anélkül hogy egyúttal lehetőséget biztosítana arra, hogy a tagállam területén a más tagállamokban letelepedett szerencsejáték-létesítmények üzemeltetői e létesítményekre vonatkozóan ugyanilyen mentességben részesüljenek a reklámtilalom alól?


title: C-769/21. sz. ügy: Az Administratīvā rajona tiesa (Lettország) által 2021. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AAS BTA Baltic Insurance Company kontra Iepirkumu uzraudzības birojs és Tieslietu ministrija

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/29

      Az Administratīvā rajona tiesa (Lettország) által 2021. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AAS BTA Baltic Insurance Company kontra Iepirkumu uzraudzības birojs és Tieslietu ministrija
      (C-769/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/38)
      Az eljárás nyelve: lett

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Administratīvā rajona tiesa

         Az alapeljárás felei

         Felperes: AAS BTA Baltic Insurance Company

         Alperesek: Iepirkumu uzraudzības birojs és Tieslietu ministrija

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összeegyeztethető-e a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott közbeszerzési alapelvekkel és különösen a tagállamok azon kötelezettségével, hogy a gazdasági szereplőket egyenlő és hátrányos megkülönböztetés nélküli bánásmódban részesítsék, valamint az arányosság elvével az olyan nemzeti szabályozás, amely az ajánlatkérő szervvel szemben a közbeszerzési eljárás megszüntetésére vonatkozó kógens kötelezettséget írja elő, amennyiben bebizonyosodik, hogy az eredetileg nyertesnek nyilvánított ajánlattevő, aki elutasította a közbeszerzési szerződésnek az ajánlatkérő szervvel való megkötését, ugyanazon piaci szereplőnek tekintendő, mint a következő ajánlattevő, aki az ajánlatkérő szerv szükségleteinek és követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtott be?

         (1)  HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.


title: C-786/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-341/18. sz. Nec kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nec Corp. által 2021. december 16-án benyújtott fellebbezés

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/29

      A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-341/18. sz. Nec kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nec Corp. által 2021. december 16-án benyújtott fellebbezés
      (C-786/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 84/39)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Nec Corp. (képviselők: R. Bachour solicitor, A. Pliego Selie, W. Brouwer, R. Warning advocaten)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

                  —

                  az ügyet a jelen fellebbezési eljárásban érdemben bírálja el, és a vitatott határozatot semmisítse meg, és/vagy a jelen fellebbezésben foglalt kérelemnek megfelelően csökkentse a bírságot, vagy másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy az a Bíróság ítéletének megfelelően határozzon; és

                  —

                  kötelezze a Bizottságot ezen eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A három részből álló első fellebbezési jogalappal a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, és nem adott kellő, illetve megfelelő indokolást annak felülvizsgálatával kapcsolatban, hogy a Bizottság a fellebbezővel szemben kiszabott bírságot visszaesés címén növelhette-e.
      Először is, a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a vitatott határozat visszaesés címén külön bírságot szabhatott ki a fellebbezővel szemben annak ellenére, hogy felelőssége kizárólag származékos felelősséget jelent, és azt kizárólag annak minősítették.
      Másodszor, a Törvényszék tévedett, amikor helybenhagyta a bírságnak visszaesés címén egy olyan időszak vonatkozásában való növelését, amely megelőzte azon 2010. május 20-i időpontot, amikor megállapították, hogy a fellebbező jogsértést követett el, és tájékoztatták erről. Ez jogilag nem helyes, és nem is arányos, különös tekintettel arra, hogy a DRAM-határozat (1) Bizottság általi elfogadása és a Tokin Corporation jogsértésének vége között rövid idő telt el, valamint arra, hogy ennélfogva objektíve nem állapítható meg, hogy a fellebbező elfogadta vagy bármilyen módon jóváhagyta volna a Tokin Corporation által elkövetett jogsértést.
      Harmadszor, mindenesetre a megtámadott ítélet tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy a bírság összegének felülvizsgálata és a kiszabása tekintetében releváns időszak meghatározása során tévesen alkalmazta az arányosság elvét.
      A második fellebbezési jogalappal a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék a megtámadott ítéletben elferdítette a vitatott határozatot, és elfogadta, hogy a vitatott határozat a fellebbezőnek a megállapított jogsértésben való részvételét illetően nyilvánvaló következetlenséget tartalmaz, azáltal hogy a fellebbező felelősségének minősítésével kapcsolatos következetlenséget a tényállásnak és a Bizottság vitatott határozatban foglalt érvelésének saját maga általi értelmezésével váltotta fel.
      A harmadik fellebbezési jogalappal a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék az arányosság elvének téves alkalmazása révén a megtámadott ítéletben tévesen alkalmazta a jogot, és megsértette azon kötelezettségét, hogy a bírság összegének a korlátlan felülvizsgálati jogköre keretében történő felülvizsgálata során kellő és megfelelő indokolást adjon.

         (1)  Az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/38.511– DRAM-ügy) 2010. május 19-én hozott bizottsági határozat.


title: C-789/21. sz. ügy: 2021. december 16-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/30

      2021. december 16-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság
      (C-789/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/40)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         Felek

         Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Braun, L. Malferrari és Iv. Zalogin)

         Alperes: Bolgár Köztársaság

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelvből, (1) különösen pedig ezen irányelv 166. cikkéből és III. melléklete A. és B. részének 2. lábjegyzetéből eredő kötelezettségeit azáltal, hogy elmulasztotta összekapcsolni a bolgár cégjegyzéket az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerrel (BRIS);

                  —

                  a Bolgár Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv fent említett rendelkezéseinek megsértésével a Bolgár Köztársaság elmulasztotta összekapcsolni a bolgár cégjegyzéket az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerrel (BRIS).

         (1)  HL 2017. L 169., 46. o.


title: C-824/21. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-100/20. sz., Junqueras i Vies kontra Parlament ügyben 2021. október 14-jén hozott végzése ellen Oriol Junqueras i Vies által 2021. december 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/32

      A Törvényszék (hatodik tanács) T-100/20. sz., Junqueras i Vies kontra Parlament ügyben 2021. október 14-jén hozott végzése ellen Oriol Junqueras i Vies által 2021. december 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-824/21. sz. ügy)
      (2022/C 84/43)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Oriol Junqueras i Vies (képviselő: M. Marsal i Ferret, ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

         Először – Helyezze hatályon kívül és vonja vissza az Európai Unió Törvényszéke 2021. október 14-én a T-100/20. sz. ügyben hozott végzését.

         Másodszor – Nyilvánítsa teljes egészében elfogadhatónak a jelen fél által benyújtott keresetet.

         Harmadszor – Utalja vissza az ügyet, hogy a kereset elfogadhatóságának kimondását követően az Európai Unió Törvényszéke folytassa az ügy tárgyalását.

         Negyedszer – Az Európai Parlamentet kötelezze az elfogadhatatlansági kifogással kapcsolatos eljárás és a jelen fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező 4 jogalapra hivatkozik.

         Első: A megtámadott végzés ellentétes az EUMSZ 263. cikkel, mivel megállapítja, hogy O. Junquerasnak nincs közvetlen érdeke azon tény miatt, hogy nem volt európai képviselő a kereset benyújtásakor. A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a mandátumnak az európai választási okmány (13. cikk) értelmében vett visszavonása történt, amikor is a Spanyol Királyság belső határozata a passzív választójog hiányára vonatkozó határozat, amely olyan, mint egy összeférhetetlenségi ok. Mivel a mandátum visszavonásáról szóló határozat nem felel meg az európai választási okmány 13. cikkének (és mivel nem minősül az európai választási okmány 7. cikkében engedélyezett összeférhetetlenségi okok egyikének sem), O. Junquerasnak a keresethez fűződő tényleges és közvetlen érdeke továbbra is fennáll. Másodlagosan, a Törvényszék végzése eltorzítja a Spanyol Királyság belső határozatát annak megállapítása tekintetében, hogy O. Junquerasnak nem áll fenn közvetlen érdeke, és sérti az EUMSZ 263. cikket.

         Második: A megtámadott határozat sérti a hatékony jogorvoslathoz való jog követelményeit (a Charta 47. cikke és az EJEE 6. és 13. cikke), valamint az EUMSZ 263. cikket. A végzés befolyásolja azokat az érdemi határozatokat, amelyeket a C-115/21. (P). és a T-24/20. sz. (1) ügyekben kell meghozni, és tévesen állapítja meg, hogy O. Junqueras nem kaphatja vissza tagságát az EP-ben az EU bíróságai előtt függőben lévő bírósági határozatok alapján. O. Junqueras visszakaphatja tagságát, és ezért tényleges és közvetlen érdeke fűződik a keresethez.

         Harmadik: A megtámadott határozat sérti a hatékony jogorvoslathoz való jog követelményeit (a Charta 47. cikke és az EJEE 6. és 13. cikke), valamint az EUMSZ 263. cikket. A végzés hipotetikusnak minősíti, hogy a belső bíróságok és a Spanyol alkotmánybíróság előtti eljárások oda vezethetnek, hogy O. Junqueras ismét európai képviselő lehet, és ezért úgy véli, hogy nem rendelkezik a keresethez fűződő tényleges és közvetlen érdekkel. A végzés nem veszi figyelembe, hogy maga a Törvényszék az, amely megerősítette, hogy az O. Junqueras által benyújtott keresetek egyik lehetséges eredménye tisztségének visszanyerése, amiért is a végzés tévesen minősíti azt hipotézisnek, és igazolja, hogy O. Junquerasnak tényleges és közvetlen érdeke fűződik a keresethez. Hasonlóképpen a végzés sérti a hatékony bírósági jogvédelemhez és a hatékony jogorvoslathoz való jogot az, hogy a Törvényszék nem egyesítette az ügy érdeméről való döntésre vonatkozó határozatot, ami kétségtelenül hatékonyabban tartja tiszteletben az említett jogokat.

         Negyedik: A megtámadott végzés tagadja, hogy hogy más olyan okok is állnának fenn, amelyek megalapozzák O. Junquerasnak a megtámadott aktus megsemmisítéséhez fűződő érdekét, még akkor is, ha nem fogadhatók el végrehajtási intézkedések megsemmisítése esetén. A végzés ellentétes az EUMSZ 263. cikkel, mivel az említett indokok valósak és azokra hivatkozás történt. Különösen, és figyelembe véve azt, hogy a mentelmi jog iránti kérelemre a büntetőítéletet és a tisztségének elveszítésére vonatkozó határozatot követően került sor, O. Junqueras képviselője úgy véli, hogy hogy O. Junqueras európai képviselői minőségének elismerése és a mentelmi joga védelme iránti kérelem megtárgyalása (a Bíróság C-502/19. sz. ügyben 2019. december 19-én hozott ítéletének megfelelően) (2) azt jelentette volna, hogy fel kell függeszteni minden eljárást O. Junquerasszal szemben, és keresetének elfogadása azt bizonyította volna, hogy az említett belső határozatokat az uniós jog megsértésével fogadták el, ami releváns minden belső eljárásban és az uniós bíróságok előtt, amint az O. Junqueras állítja, beleértve a Törvényszék előtti jövőbeli kereseteket is, adott esetben, ezért O. Junquerasnak érdeke fűződik az EUMSZ 263. cikk szerinti keresethez.

         (1)  2020. december 15-i Junqueras i Vies contra Parlament végzés (T-24/20, EU:T:2020:601)

         (2)  2019. december 19-i Junqueras Vies ítélet (C-502/19, EU:C:2019:1115)


title: C-206/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 29-i végzése (a Tribunal administratif de Dijon [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra Préfet de Saône-et-Loire

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/33

      A Bíróság elnökének 2021. október 29-i végzése (a Tribunal administratif de Dijon [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra Préfet de Saône-et-Loire
      (C-206/21. sz. ügy) (1)

      (2022/C 84/44)
      Az eljárás nyelve: francia
      A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 278., 2021.7.12.


title: C-334/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. november 9-i végzése (a Tribunale di Rieti [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – G. B., R. H. elleni büntetőeljárás, a Procura della Repubblica di Rieti részvételével

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/33

      A Bíróság elnökének 2021. november 9-i végzése (a Tribunale di Rieti [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – G. B., R. H. elleni büntetőeljárás, a Procura della Repubblica di Rieti részvételével
      (C-334/21. sz. ügy) (1)

      (2022/C 84/45)
      Az eljárás nyelve: olasz
      A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 310., 2021.8.2.


title: C-357/19., C-379/19., C-547/19., C-811/19. és C-840/19. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie és a Tribunalul Bihor [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – PM (C-357/19), RO (C-357/19), SP (C-357/19), TQ (C-357/19), KI (C-379/19), LJ (C-379/19), JH (C-379/19), IG (C-379/19), FQ (C-811/19), GP (C-811/19), HO (C-811/19), IN (C-811/19), NC (C-840/19) ellen folytatott büntetőeljárások (Előzetes döntéshozatal – 2006/928/EK határozat – A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus – Jelleg és joghatások – Romániára nézve kötelező jelleg – Jogállamiság – A bírák függetlensége – Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – A korrupció elleni küzdelem – Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdése – „PIF-egyezmény” – Büntetőeljárások – A Curtea Constituțională (alkotmánybíróság, Románia) által súlyos korrupciós ügyekben bizonyos bizonyítékok értékelésének jogszerűségével és az ítélkező testületek összetételével kapcsolatban hozott ítéletek – A nemzeti bíróságok azon kötelezettsége, hogy a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatainak teljes érvényesülését biztosítsák – A bírák fegyelmi felelőssége e határozatok be nem tartása esetén – A Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) azon határozatai alkalmazásának mellőzésére vonatkozó jog, amelyek nem felelnek meg az uniós jognak – Az uniós jog elsőbbségének elve)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/3

      A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie és a Tribunalul Bihor [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – PM (C-357/19), RO (C-357/19), SP (C-357/19), TQ (C-357/19), KI (C-379/19), LJ (C-379/19), JH (C-379/19), IG (C-379/19), FQ (C-811/19), GP (C-811/19), HO (C-811/19), IN (C-811/19), NC (C-840/19) ellen folytatott büntetőeljárások
      (C-357/19., C-379/19., C-547/19., C-811/19. és C-840/19. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - 2006/928/EK határozat - A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus - Jelleg és joghatások - Romániára nézve kötelező jelleg - Jogállamiság - A bírák függetlensége - Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke - A korrupció elleni küzdelem - Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme - Az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdése - „PIF-egyezmény” - Büntetőeljárások - A Curtea Constituțională (alkotmánybíróság, Románia) által súlyos korrupciós ügyekben bizonyos bizonyítékok értékelésének jogszerűségével és az ítélkező testületek összetételével kapcsolatban hozott ítéletek - A nemzeti bíróságok azon kötelezettsége, hogy a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatainak teljes érvényesülését biztosítsák - A bírák fegyelmi felelőssége e határozatok be nem tartása esetén - A Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) azon határozatai alkalmazásának mellőzésére vonatkozó jog, amelyek nem felelnek meg az uniós jognak - Az uniós jog elsőbbségének elve)
      (2022/C 84/03)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróságok

      Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, Tribunalul Bihor

         Az alap-büntetőeljárások résztvevői

      PM (C-357/19) RO (C-357/19), SP (C-357/19), TQ (C-357/19), KI (C-379/19), LJ (C-379/19), JH (C-379/19), IG (C-379/19), FQ (C-811/19), GP (C-811/19), HO (C-811/19), IN (C-811/19), NC (C-840/19)
      a Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – Direcţia Naţională Anticorupţie (C-357/19, C-811/19 és C-840/19), QN (C-357/19), UR (C-357/19), VS (C-357/19), WT (C-357/19), az Autoritatea Naţională pentru Turism (C-357/19), az Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (C-357/19), az SC Euro Box Promotion SRL (C-357/19), a Direcţia Naţională Anticorupţie – Serviciul Teritorial Oradea (C-379/19), JM (C-811/19) részvételével,
      valamint a
      CY, az Asociaţia „Forumul Judecătorilor din România” és az Inspecţia Judiciară, a Consiliul Superior al Magistraturii, az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (C-547/19)
      között folyamatban lévő eljárás

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról szóló, 2006. december 13-i 2006/928/EK bizottsági határozat – amíg azt hatályon kívül nem helyezik – teljes egészében kötelező Romániára nézve. Az e határozat mellékletében szereplő értékelési kritériumok célja annak biztosítása, hogy e tagállam tiszteletben tartja a jogállamiság EUSZ 2. cikkben kimondott értékét, és ezen értékelési kritériumok kötelező erejűek az említett tagállamra nézve abban az értelemben, hogy e tagállam köteles megtenni az e kritériumok teljesítéséhez szükséges megfelelő intézkedéseket, a lojális együttműködésnek az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésében kimondott elve alapján megfelelően figyelembe véve az Európai Bizottság által az említett határozat alapján készített jelentéseket, és különösen az említett jelentésekben megfogalmazott ajánlásokat.

                  2)

                  Az EUMSZ 325. cikknek – az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, Brüsszelben, 1995. július 26-án aláírt egyezmény 2. cikkével összefüggésben értelmezett – (1) bekezdését, valamint a 2006/928 határozatot úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amely szerint semmisek a korrupcióval és hozzáadottértékadó-csalással (héacsalás) kapcsolatos ügyekben hozott azon ítéletek, amelyeket első fokon nem e területre szakosodott ítélkező testületek hoztak, illetve amelyeket másodfokon nem olyan ítélkező testületek hoztak, amelyek minden tagját sorshúzással jelölték ki, amely folytán az érintett korrupciós és héacsalással kapcsolatos ügyeket – adott esetben a jogerős ítéletekkel szemben benyújtott rendkívüli jogorvoslati kérelmet követően – első fokon és/vagy másodfokon újból el kell bírálni, amennyiben e nemzeti szabályozás vagy gyakorlat alkalmazása az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalással kapcsolatos súlyos bűncselekményeket, illetve általában súlyos korrupciós bűncselekményeket megvalósító cselekmények büntetlenségének rendszerszintű kockázatával jár. Az annak biztosítására irányuló kötelezettség, hogy az ilyen bűncselekményeket hatékony és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókkal sújtsák, nem mentesíti a kérdést előterjesztő bíróságot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében biztosított alapvető jogok kötelező tiszteletben tartásának vizsgálata alól, mindazonáltal e bíróság nem alkalmazhat az alapvető jogok védelmével kapcsolatos olyan nemzeti követelményt, amely a büntetlenség ilyen rendszerszintű kockázatával jár.

                  3)

                  Az EUSZ 2. cikket és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a 2006/928 határozatot úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amely szerint a nemzeti alkotmánybíróság határozatai a rendes bíróságokra nézve kötelezőek, feltéve hogy a nemzeti jog biztosítja az említett alkotmánybíróság függetlenségét többek között a jogalkotó és a végrehajtó hatalom tekintetében, amint azt e rendelkezések megkövetelik. Ezzel szemben az EU-Szerződés e rendelkezéseit és az említett határozatot úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a nemzeti alkotmánybíróság határozatainak a nemzeti rendes bíróságok bírái általi bármilyen figyelmen kívül hagyása megalapozhatja e bírák fegyelmi felelősségét.

                  4)

                  Az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amely szerint a nemzeti alkotmánybíróság határozatai a nemzeti rendes bíróságokra nézve kötelezőek, és ennélfogva e bíróságok fegyelmi vétséget követnek el, ha saját hatáskörükben mellőzik az e határozatokból eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazását, jóllehet a Bíróság valamely ítélete fényében úgy vélik, hogy ezen ítélkezési gyakorlat ellentétes az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével, az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével vagy a 2006/928 határozattal.

         (1)  HL C 288., 2019.8.26.

         HL C 246., 2019.7.22.

         HL C 372., 2019.11.4.

         HL C 54., 2019.2.17.

         HL C 201., 2020.6.15.


title: C-724/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Spetsializiran nakazatelen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a HP elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai nyomozási határozat – 2014/41/EU irányelv – A 2. cikk c) pontjának i. alpontja – A „kibocsátó hatóság” fogalma – 6. cikk – Az európai nyomozási határozat kibocsátásának feltételei – A 9. cikk (1) és (3) bekezdése – Az európai nyomozási határozat elismerése – A 2014/41 irányelvet átültető nemzeti jogi aktussal „kibocsátó hatóságként” kijelölt ügyész által kibocsátott, a távközléssel kapcsolatos forgalmi és helymeghatározó adatok megszerzésére irányuló európai nyomozási határozat – Hasonló nemzeti eljárás keretében a bíróság kizárólagos hatásköre az e határozatban megjelölt nyomozási cselekmény elrendelésére)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/5

      A Bíróság (negyedik tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Spetsializiran nakazatelen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a HP elleni büntetőeljárás
      (C-724/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Európai nyomozási határozat - 2014/41/EU irányelv - A 2. cikk c) pontjának i. alpontja - A „kibocsátó hatóság” fogalma - 6. cikk - Az európai nyomozási határozat kibocsátásának feltételei - A 9. cikk (1) és (3) bekezdése - Az európai nyomozási határozat elismerése - A 2014/41 irányelvet átültető nemzeti jogi aktussal „kibocsátó hatóságként” kijelölt ügyész által kibocsátott, a távközléssel kapcsolatos forgalmi és helymeghatározó adatok megszerzésére irányuló európai nyomozási határozat - Hasonló nemzeti eljárás keretében a bíróság kizárólagos hatásköre az e határozatban megjelölt nyomozási cselekmény elrendelésére)
      (2022/C 84/05)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Spetsializiran nakazatelen sad

         Az alap-büntetőeljárás résztvevője

      HP

         Az eljárásban részt vesz: Spetsializirana prokuratura

         Rendelkező rész

                  1)

                  A büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke c) pontjának i. alpontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes, ha az ügyész hatáskörrel rendelkezik a büntetőeljárás nyomozási szakaszában olyan, az ezen irányelv értelmében vett európai nyomozási határozat meghozatalára, amely a távközléshez kapcsolódó forgalmi adatok és helymeghatározó adatok megszerzésére irányul, jóllehet hasonló nemzeti eljárás keretében az ilyen adatokhoz való hozzáférésre irányuló nyomozási cselekmény elrendelése a bíróság kizárólagos hatáskörébe tartozik.

                  2)

                  A 2014/41 irányelv 6. cikkét, valamint 9. cikkének (1) és (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a távközléshez kapcsolódó forgalmi és helymeghatározó adatok megszerzése céljából kibocsátott európai nyomozási határozat végrehajtó hatóság általi elismerése nem léphet a kibocsátó államban alkalmazandó követelmények helyébe, ha ezt a határozatot az ügyész jogellenesen bocsátotta ki, amennyiben hasonló nemzeti eljárás keretében az ilyen adatokhoz való hozzáférésre irányuló nyomozási cselekmény elrendelése a bíróság kizárólagos hatáskörébe tartozik.

         (1)  HL C 413., 2019.12.9.


title: C-874/19. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 21-i ítélete – Aeris Invest Sàrl kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT) (Fellebbezés – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása – A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) – Egységes Szanálási Testület (ESZT) – Valamely intézmény fizetésképtelensége vagy esetleges fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás – A Banco Popular Español SA szanálási programjának elfogadása – Vagyonértékesítési eszköz – Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása – 806/2014/EU rendelet – 20. cikk – A „végleges értékelés” fogalma – Következmények – Az utólagos végleges értékelés elvégzésének megtagadása vagy elmaradása – Jogorvoslati lehetőségek – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/6

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 21-i ítélete – Aeris Invest Sàrl kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT)
      (C-874/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Gazdasági és monetáris unió - Bankunió - A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása - A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) - Egységes Szanálási Testület (ESZT) - Valamely intézmény fizetésképtelensége vagy esetleges fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás - A Banco Popular Español SA szanálási programjának elfogadása - Vagyonértékesítési eszköz - Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása - 806/2014/EU rendelet - 20. cikk - A „végleges értékelés” fogalma - Következmények - Az utólagos végleges értékelés elvégzésének megtagadása vagy elmaradása - Jogorvoslati lehetőségek - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2022/C 84/06)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Aeris Invest Sàrl (képviselők: kezdetben R. Vallina Hoset és A. Sellés Marco abogados, később Vallina Hoset, E. Galán Burgos és M. Varela Suárez abogados)

         A másik fél az eljárásban: Egységes Szanálási Testület (ESZT) (képviselők: J. King, L. Pogarcic Mataija és E. Muratori meghatalmazottak, segítőik: F. Louis és G. Barthet avocats, valamint H.-G. Kamann és L. Hesse Rechtsanwälte)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság az Aeris Invest Sàrl-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 45., 2020.2.10.


title: C-876/19. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. december 21-i ítélete – PlasticsEurope AISBL kontra Európai Vegyianyag-ügynökség, Francia Köztársaság, ClientEarth (Fellebbezés – Az engedélyköteles anyagok jegyzékének létrehozása – Az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvenni javasolt anyagok jegyzéke – A biszfenol A anyag különös aggodalomra okot adó anyagként való felvételének naprakésszé tétele)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/6

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. december 21-i ítélete – PlasticsEurope AISBL kontra Európai Vegyianyag-ügynökség, Francia Köztársaság, ClientEarth
      (C-876/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az engedélyköteles anyagok jegyzékének létrehozása - Az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvenni javasolt anyagok jegyzéke - A biszfenol A anyag különös aggodalomra okot adó anyagként való felvételének naprakésszé tétele)
      (2022/C 84/07)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: PlasticsEurope AISBL (képviselők: kezdetben R. Cana, E. Mullier és F. Mattioli, később: R. Cana és E. Mullier ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (képviselők: W. Broere, A. K. Hautamäki és M. Heikkilä meghatalmazottak, segítőjük: S. Raes advocaat), Francia Köztársaság (képviselők: T. Stehelin és E. Leclerc meghatalmazottak), ClientEarth (képviselő: P. Kirch ügyvéd)

         Az eljárásban részt vevő többi felet támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselő: D. Klebs meghatalmazott)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a PlasticsEurope AISBL-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) és a ClientEarth részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  A Francia Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság maguk viselik saját költségeiket.

         (1)  HL C 54., 2020. 2. 17.


title: C-478/19. és C-479/19. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Corte suprema di cassazione [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – UBS Real Estate Kapitalanlagegesellschaft mbH kontra Agenzia delle Entrate (Előzetes döntéshozatal – A tőke szabad mozgása – Zárt végű kollektív befektetési alapok – Nyílt végű kollektív befektetési alapok – Ingatlanbefektetések – Átírási és ingatlan-nyilvántartási bejegyzési illeték – Kizárólag a zárt végű ingatlanalapoknak fenntartott illetékkedvezmény – Eltérő bánásmód – A helyzetek összehasonlíthatósága – Objektív megkülönböztetési kritériumok)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/4

      A Bíróság (második tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Corte suprema di cassazione [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – UBS Real Estate Kapitalanlagegesellschaft mbH kontra Agenzia delle Entrate
      (C-478/19. és C-479/19. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A tőke szabad mozgása - Zárt végű kollektív befektetési alapok - Nyílt végű kollektív befektetési alapok - Ingatlanbefektetések - Átírási és ingatlan-nyilvántartási bejegyzési illeték - Kizárólag a zárt végű ingatlanalapoknak fenntartott illetékkedvezmény - Eltérő bánásmód - A helyzetek összehasonlíthatósága - Objektív megkülönböztetési kritériumok)
      (2022/C 84/04)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperes: UBS Real Estate Kapitalanlagegesellschaft mbH

         Alperes: Agenzia delle Entrate

         Rendelkező rész

      Az EK 56. cikket (jelenleg, módosítást követően EUMSZ 63. cikk) úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely az átírási és ingatlan-nyilvántartási bejegyzési illeték csökkentésének kedvezményét kizárólag a zárt végű ingatlanalapokra korlátozza, kizárva a nyílt végű ingatlanalapokat, amennyiben az alapok e két kategóriája objektíve összehasonlítható helyzetben van, kivéve ha az ilyen eltérő bánásmódot az ingatlanpiacon fennálló rendszerszintű kockázatok korlátozására irányuló cél igazolja.

         (1)  HL C 357., 2019.10.21


title: C-934/19. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 21-i ítélete – Algebris (UK) Ltd, Anchorage Capital Group LLC kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT) (Fellebbezés – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása – A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) – Egységes Szanálási Testület (ESZT) – Valamely intézmény fizetésképtelensége vagy esetleges fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás – A Banco Popular Español SA szanálási programjának elfogadása – Vagyonértékesítési eszköz – Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása – 806/2014/EU rendelet – 20. cikk – A „végleges értékelés” fogalma – Következmények – Az utólagos végleges értékelés elvégzésének megtagadása vagy elmaradása – Jogorvoslati lehetőségek – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/7

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 21-i ítélete – Algebris (UK) Ltd, Anchorage Capital Group LLC kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT)
      (C-934/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Gazdasági és monetáris unió - Bankunió - A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása - A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) - Egységes Szanálási Testület (ESZT) - Valamely intézmény fizetésképtelensége vagy esetleges fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás - A Banco Popular Español SA szanálási programjának elfogadása - Vagyonértékesítési eszköz - Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása - 806/2014/EU rendelet - 20. cikk - A „végleges értékelés” fogalma - Következmények - Az utólagos végleges értékelés elvégzésének megtagadása vagy elmaradása - Jogorvoslati lehetőségek - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2022/C 84/08)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: Algebris (UK) Ltd, Anchorage Capital Group LLC (képviselők: T. Soames ügyvéd, R. East solicitor, N. Chesaites advocaat és D. Mackersie barrister)

         A másik fél az eljárásban: Egységes Szanálási Testület (ESZT) (képviselők: J. King, L. Pogarcic Mataija és E. Muratori meghatalmazottak, segítőik: H.-G. Kamann és L. Hesse Rechstanwälte, valamint F. Louis ügyvéd)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság az Algebris (UK) Ltd-t és az Anchorage Capital Group LLC-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 87., 2020.3.16.


title: C-124/20. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bank Melli Iran kontra Telekom Deutschland GmbH (Előzetes döntéshozatal – Kereskedelempolitika – 2271/96/EK rendelet – Harmadik ország által elfogadott valamely jogszabály területen kívüli alkalmazásának hatásai elleni védelem – Az Amerikai Egyesült Államok által Iránnal szemben hozott korlátozó intézkedések – Az e harmadik ország által elrendelt másodlagos szankciók, amelyek megakadályozzák, hogy a személyek bizonyos iráni vállalkozásokkal kereskedelmi kapcsolatokat tartsanak fenn e harmadik ország területén kívül – Az ilyen jogszabályok betartásának tilalma – Szerződés rendes felmondási jogának gyakorlása)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/8

      A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bank Melli Iran kontra Telekom Deutschland GmbH
      (C-124/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Kereskedelempolitika - 2271/96/EK rendelet - Harmadik ország által elfogadott valamely jogszabály területen kívüli alkalmazásának hatásai elleni védelem - Az Amerikai Egyesült Államok által Iránnal szemben hozott korlátozó intézkedések - Az e harmadik ország által elrendelt másodlagos szankciók, amelyek megakadályozzák, hogy a személyek bizonyos iráni vállalkozásokkal kereskedelmi kapcsolatokat tartsanak fenn e harmadik ország területén kívül - Az ilyen jogszabályok betartásának tilalma - Szerződés rendes felmondási jogának gyakorlása)
      (2022/C 84/09)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Bank Melli Iran

         Alperes: Telekom Deutschland GmbH

         Rendelkező rész

                  1)

                  A 2014. január 15-i 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2271/96 rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2018. június 6-i (EU) 2018/1100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel módosított, a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatása és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló, 1996. november 22-i 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének első bekezdését akként kell értelmezni, hogy az arra az esetre is megtiltja a módosított 2271/96 rendelet 11. cikkében említett személyek számára, hogy eleget tegyenek az e rendelet mellékletében említett törvényekben előírt követelményeknek vagy tilalmaknak, ha az e törvényeket elfogadó harmadik országok közigazgatási vagy igazságügyi hatóságai nem hoztak az e törvények tiszteletben tartásának biztosítására irányuló határozatot.

                  2)

                  A 37/2014 rendelettel és a 2018/1100 felhatalmazáson alapuló rendelettel módosított 2271/96 rendelet 5. cikkének első bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az, hogy indokolás nélkül felmondhassa a „különös megjelölésű állampolgárok és a zárolt vagyonnal rendelkező személyek listáján” (Specially Designated Nationals and Blocked Persons List) szereplő valamely személlyel kötött szerződéseket az e módosított rendelet 11. cikkében említett olyan személy, aki nem rendelkezik az említett, módosított rendelet 5. cikkének második bekezdése értelmében vett felhatalmazással. Ugyanezen módosított rendelet 5. cikkének első bekezdése azonban megköveteli, hogy amennyiben az e rendelkezésben foglalt tilalom állítólagos megsértésére vonatkozó polgári eljárás keretében a nemzeti bíróság rendelkezésére álló összes bizonyíték első ránézésre arra utal, hogy az e módosított rendelet mellékletében említett törvényeknek tett eleget a módosított 2271/96 rendelet 11. cikkében említett olyan személy, aki e tekintetben nem rendelkezik felhatalmazással, ugyanezen személy a jogilag megkövetelt módon igazolja, hogy magatartásával nem az említett törvényeknek akart eleget tenni.

                  3)

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. cikkével és 52. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben a 37/2014 rendelettel és a 2018/1100 felhatalmazáson alapuló rendelettel módosított 2271/96 rendeletet, és különösen annak 5. és 9. cikkét akként kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes, hogy semmisnek nyilvánítsák az e módosított rendelet mellékletében említett törvényeken alapuló követelményeknek vagy tilalmaknak való megfelelés céljából a szerződéseknek az e módosított rendelet 11. cikkében említett valamely olyan személy általi felmondását, aki nem rendelkezik az ugyanezen módosított rendelet 5. cikkének második bekezdése értelmében vett felhatalmazással, amennyiben a semmisségnek ez a megállapítása – ugyanezen rendeletnek a kialakult jogrend és általánosságban az Európai Unió érdekei védelmére irányuló célkitűzéseire tekintettel – nem von maga után aránytalan hatásokat e személyre nézve. Az arányosság e vizsgálata során egyensúlyba kell hozni e célkitűzések követését – amelyet a szerződés e módosított rendelet 5. cikkének első bekezdésében előírt tilalmat sértő felmondása semmisségének megállapítása szolgál –, valamint annak valószínűségét, hogy az érintett személy gazdasági veszteségeknek lesz kitéve, továbbá e veszteségek mértékét abban az esetben, ha nem szüntethetné meg az e módosított rendelet mellékletében említett törvényekből eredő másodlagos szankciók hatálya alá tartozó személyek listáján szereplő személlyel fennálló kereskedelmi kapcsolatait.

         (1)  HL C 201., 2020.6.15.


title: C-146/20., C-188/20, C-196/20. és C-270/20. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Landgericht Düsseldorf, Landesgericht Korneuburg [Németország, Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – AD, BE, CF kontra Corendon Airlines (C-146/20), JG, LH, MI, NJ kontra OP, az Azurair GmbH felszámolója (C-188/20), Eurowings GmbH kontra flightright GmbH (C-196/20), AG, MG, HG kontra Austrian Airlines AG (C-270/20) (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 261/2004/EK rendelet – Légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai – 2. és 3. cikk – Az „üzemeltető légi fuvarozó”, a „megerősített helyfoglalás” és a „menetrend szerinti érkezési időpont” fogalma – 5., 7. és 8. cikk – A járat indulási időpontjának előrehozása az eredetileg tervezett indulási időponthoz képest – Minősítés – A kártalanítás összegének csökkentése – Átfoglalás felajánlása – 14. cikk – Az utasok részére a jogaikról nyújtandó tájékoztatás kötelezettsége – Terjedelem)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/9

      A Bíróság (első tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Landgericht Düsseldorf, Landesgericht Korneuburg [Németország, Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – AD, BE, CF kontra Corendon Airlines (C-146/20), JG, LH, MI, NJ kontra OP, az Azurair GmbH felszámolója (C-188/20), Eurowings GmbH kontra flightright GmbH (C-196/20), AG, MG, HG kontra Austrian Airlines AG (C-270/20)
      (C-146/20., C-188/20, C-196/20. és C-270/20. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 261/2004/EK rendelet - Légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai - 2. és 3. cikk - Az „üzemeltető légi fuvarozó”, a „megerősített helyfoglalás” és a „menetrend szerinti érkezési időpont” fogalma - 5., 7. és 8. cikk - A járat indulási időpontjának előrehozása az eredetileg tervezett indulási időponthoz képest - Minősítés - A kártalanítás összegének csökkentése - Átfoglalás felajánlása - 14. cikk - Az utasok részére a jogaikról nyújtandó tájékoztatás kötelezettsége - Terjedelem)
      (2022/C 84/10)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróságok

      Landgericht Düsseldorf, Landesgericht Korneuburg

         Az alapeljárás felei

         (C-146/20. sz. ügy)

         Felperesek: AD, BE, CF

         Alperes: Corendon Airlines

         (C-188/20. sz. ügy)

         Felperesek: JG, LH, MI, NJ

         Alperes: OP, az Azurair GmbH felszámolója

         Az eljárásban részt vesz: alltours flugreisen GmbH

         (C-196/20. sz. ügy)

         Felperes: AG, MG, HG

         Alperes: flightright GmbH
      (C-270/20. sz ügy)

         Felperes: AG, MG, HG

         Alperes: Austrian Airlines AG

         Rendelkező rész

                  1)

                  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az utas az e rendelkezés értelmében vett „megerősített helyfoglalással” rendelkezik, ha a vele szerződéses jogviszonyban álló utazásszervező e rendelet 2. cikkének g) pontja értelmében vett „más olyan igazolást” ad neki, amelyben az utasnak egy konkrét, indulási és érkezési hellyel, indulási és érkezési időponttal, valamint járatszámmal meghatározott légi járattal történő szállítására vállalnak kötelezettséget, még abban az esetben is, ha az utazásszervező nem kapott megerősítést az érintett légi fuvarozótól a járat indulási és érkezési időpontjára vonatkozóan.

                  2)

                  A 261/2004 rendelet 2. cikkének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy a légi fuvarozó e rendelkezés értelmében vett „üzemeltető légi fuvarozónak” minősíthető az utas vonatkozásában, ha az utóbbi úgy kötött szerződést egy utazásszervezővel a légi fuvarozó által működtetett, meghatározott légi járatra, hogy az említett légi fuvarozó nem erősítette meg a repülési időpontokat, illetve az utazásszervező nem foglalt ülőhelyet a légi fuvarozónál az utas részére.

                  3)

                  A 261/2004 rendelet 2. cikkének h) pontját, 5. cikke (1) bekezdésének c) pontját, valamint 7. cikke (1) bekezdésének második mondatát és 7. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy egy légi járat e rendelkezések értelmében vett menetrend szerinti érkezési időpontja a rendelet 7. cikke szerinti kártalanítás tekintetében következhet az említett rendelet 2. cikkének g) pontja szerinti „más olyan igazolásból”, amelyet az utazásszervező állított ki az utas részére.

                  4)

                  A 261/2004 rendelet 2. cikkének l) pontját és 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a járat „törlésének” minősül, ha az üzemeltető légi fuvarozó a járat indulását több mint egy órával előrehozza.

                  5)

                  A 261/2004 rendelet 7. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható arra a helyzetre, amikor az előrehozott légi járat érkezési időpontja az e rendelkezésben meghatározott időtartamokon belül van.

                  6)

                  A 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontját és 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy az utazás megkezdése előtt a légi járat indulási idejének előrehozataláról adott tájékoztatás ez utóbbi rendelkezés értelmében „átfoglalási ajánlatnak” minősülhet.

                  7)

                  A 261/2004 rendelet 14. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az arra kötelezi az üzemeltető légi fuvarozót, hogy tájékoztassa a légi utast annak a vállalkozásnak a pontos cégnevéről és címéről, amelytől az utas a rendelet 7. cikke alapján kártalanítást követelhet, valamint adott esetben arról, hogy a kártalanítási kérelméhez milyen dokumentumokat kell mellékelnie, azonban nem kötelezi az üzemeltető légi fuvarozót arra, hogy tájékoztassa a légi utast arról, hogy az említett rendelet 7. cikke alapján adott esetben pontosan milyen összegű kártalanítást kaphat.

         (1)  HL C 230., 2020.7.13.

         HL C 271., 2020.8.17.

         HL C 279., 2020.8.24.


title: C-203/20. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 16-i ítélete (az Okresný súd Bratislava III [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) –AB és társai elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai elfogatóparancs – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – Hatály – 51. cikk – Az uniós jog végrehajtása – 2002/584/IB kerethatározat – A Bíróság hatásköre – Az európai elfogatóparancs kibocsátása előtti előzetesdöntéshozatalra utalás – Elfogadhatóság – A ne bis in idem elve – 50. cikk – Az „elítélés” és a „felmentés” fogalma – A kibocsátó tagállamban gyakorolt közkegyelem – A büntetőeljárást megszüntető jogerős határozat – A közkegyelem visszavonása – A büntetőeljárást megszüntető határozat hatályon kívül helyezése – Az eljárás újraindítása – Az érintett személy büntetőjogi felelősségének értékelését követően hozott határozat szükségessége – 2012/13/EU irányelv – Tájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során – Hatály – A „büntetőeljárás” fogalma – Valamely közkegyelem visszavonására vonatkozó határozat elfogadására irányuló jogalkotási eljárás – E határozat nemzeti alkotmánynak való megfelelésének vizsgálatára irányuló bírósági eljárás)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/11

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. december 16-i ítélete (az Okresný súd Bratislava III [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) –AB és társai elleni büntetőeljárás
      (C-203/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Európai elfogatóparancs - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - Hatály - 51. cikk - Az uniós jog végrehajtása - 2002/584/IB kerethatározat - A Bíróság hatásköre - Az európai elfogatóparancs kibocsátása előtti előzetesdöntéshozatalra utalás - Elfogadhatóság - A ne bis in idem elve - 50. cikk - Az „elítélés” és a „felmentés” fogalma - A kibocsátó tagállamban gyakorolt közkegyelem - A büntetőeljárást megszüntető jogerős határozat - A közkegyelem visszavonása - A büntetőeljárást megszüntető határozat hatályon kívül helyezése - Az eljárás újraindítása - Az érintett személy büntetőjogi felelősségének értékelését követően hozott határozat szükségessége - 2012/13/EU irányelv - Tájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során - Hatály - A „büntetőeljárás” fogalma - Valamely közkegyelem visszavonására vonatkozó határozat elfogadására irányuló jogalkotási eljárás - E határozat nemzeti alkotmánynak való megfelelésének vizsgálatára irányuló bírósági eljárás)
      (2022/C 84/11)
      Az eljárás nyelve: szlovák

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Okresný súd Bratislava III

         Az alap-büntetőeljárás résztvevői

      AB, CD, EF, NO, JL, GH, IJ, LM, PR, ST, UV, WZ, BC, DE, FG

         Az eljárásban részt vesz: HI, Krajská prokuratúra v Bratislave

         Rendelkező rész

                  1)

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 50. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az európai elfogatóparancs olyan személlyel szemben történő kibocsátása, akivel szemben büntetőeljárást indítottak, amely eljárást közkegyelem alapján hozott jogerős bírósági határozattal előbb megszüntették, majd az ezen közkegyelmet visszavonó és az említett bírósági határozatot hatályon kívül helyező törvény elfogadását követően újraindították, amennyiben e bírósági határozatot az érintett személy büntetőjogi felelősségének értékelését megelőzően fogadták el.

                  2)

                  A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható sem valamely közkegyelem visszavonására irányuló jogalkotási jellegű eljárásra, sem pedig az olyan bírósági eljárásra, amelynek tárgya e visszavonás nemzeti alkotmánynak való megfelelésének vizsgálata.

         (1)  HL C 230., 2020.7.13.


title: C-225/20. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Curtea de Apel Constanţa [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Euro Delta Danube Srl kontra Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Közös agrárpolitika – 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet – Területalapú támogatási rendszer – Egységes területalapú támogatás – Támogathatósági feltételek – Mezőgazdasági földterületekre vonatkozó koncessziós szerződés – E földterületek hasznosításának a koncesszióba adó jóváhagyása nélküli módosítása – Akvakultúrás hasznosítás céljára szánt területek mezőgazdasági célra való hasznosítása – A bejelentett terület és a meghatározott terület közötti különbség – Túlzott mértékű bejelentés – Közigazgatási szankciók)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/11

      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. december 16-i ítélete (a Curtea de Apel Constanţa [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Euro Delta Danube Srl kontra Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea
      (C-225/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Mezőgazdaság - Közös agrárpolitika - 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet - Területalapú támogatási rendszer - Egységes területalapú támogatás - Támogathatósági feltételek - Mezőgazdasági földterületekre vonatkozó koncessziós szerződés - E földterületek hasznosításának a koncesszióba adó jóváhagyása nélküli módosítása - Akvakultúrás hasznosítás céljára szánt területek mezőgazdasági célra való hasznosítása - A bejelentett terület és a meghatározott terület közötti különbség - Túlzott mértékű bejelentés - Közigazgatási szankciók)
      (2022/C 84/12)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Constanţa

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Euro Delta Danube Srl

         Alperes: Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea

         Rendelkező rész

      A 2016. május 4-i (EU) 2016/1393 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel módosított, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 23. pontját, valamint 19. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezések az egységes területalapú támogatási rendszer keretében nem írják elő, hogy a mezőgazdasági támogatást kérelmezővel szemben túlzott mértékű bejelentés miatt közigazgatási szankciókat kell kiszabni azon az alapon, hogy e kérelmező a neki akvakultúrás hasznosításra koncesszióba adott területeket mezőgazdasági célokra hasznosítja a koncesszióba adónak az e területek hasznosítását érintő ilyen módosításra vonatkozó jóváhagyása nélkül, feltéve hogy a támogatás e kérelmezője az említett területek tekintetében elegendő önállósággal rendelkezik a mezőgazdasági tevékenységének a gyakorlásához.

         (1)  HL C 297., 2020.9.7


title: C-243/20. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Protodikeio Athinon [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – Tisztességtelen feltételek – Az 1. cikk (2) bekezdése – Kötelező törvényi és rendeleti rendelkezéseket tükröző szerződési feltételek – Az ezen irányelv hatálya alóli kizártság – Külföldi pénznemben visszafizetendő kölcsön – A nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését tükröző szerződési feltétel – Ezen 1. cikk (2) bekezdése átültetése hiányának hatása – A 3. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk (1) bekezdése – Valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegének hiánya – 8. cikk – A fogyasztóvédelem magasabb szintjét biztosító nemzeti rendelkezések elfogadása vagy fenntartása – A 93/13 irányelv e különböző rendelkezései közötti viszony)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/12

      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Protodikeio Athinon [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE
      (C-243/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - Tisztességtelen feltételek - Az 1. cikk (2) bekezdése - Kötelező törvényi és rendeleti rendelkezéseket tükröző szerződési feltételek - Az ezen irányelv hatálya alóli kizártság - Külföldi pénznemben visszafizetendő kölcsön - A nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését tükröző szerződési feltétel - Ezen 1. cikk (2) bekezdése átültetése hiányának hatása - A 3. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk (1) bekezdése - Valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegének hiánya - 8. cikk - A fogyasztóvédelem magasabb szintjét biztosító nemzeti rendelkezések elfogadása vagy fenntartása - A 93/13 irányelv e különböző rendelkezései közötti viszony)
      (2022/C 84/13)
      Az eljárás nyelve: görög

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Protodikeio Athinon

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: DP, SG

         Alperes: Trapeza Peiraios AE

         Rendelkező rész

                  1)

                  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az kizárja ezen irányelv hatálya alól az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó között létrejött szerződésben szereplő olyan feltételt, amely diszpozitív törvényi vagy rendeleti rendelkezést tükröz, vagyis amely a felek közötti eltérő megállapodás hiányában automatikusan alkalmazandó, még akkor is, ha az említett feltételt egyedileg nem tárgyalták meg.

                  2)

                  A 93/13 irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen 1. cikk (2) bekezdésében említett feltételek akkor is ki vannak zárva ezen irányelv hatálya alól, ha az említett rendelkezést nem ültették át formálisan valamely tagállam jogrendjébe, és ilyen esetben e tagállam bíróságai nem tekinthetik úgy, hogy az említett 1. cikk (2) bekezdését közvetetten átvették a nemzeti jogba ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének átültetése révén.

                  3)

                  A 93/13 irányelv 8. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes olyan nemzeti jogi rendelkezések elfogadása vagy hatályban tartása, amelyek hatására az ezen irányelvben előírt fogyasztóvédelmi rendszert az ezen irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében említett feltételekre alkalmazzák.

         (1)  HL C 271., 2020.8.17.


title: C-251/20. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gtflix Tv kontra DR (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben – 1215/2012/EU rendelet – A 7. cikk 2. pontja – Különös joghatóság jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy ilyen cselekményből fakadó igénnyel kapcsolatos ügyekben – Valamely személyre nézve állítólagosan sértő megjegyzések interneten való közzététele – A kár bekövetkezésének helye – Minden olyan tagállam bíróságai, amelynek területén az interneten közzétett tartalom hozzáférhető vagy hozzáférhető voltak)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/13

      A Bíróság (nagytanács) 2021. december 21-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gtflix Tv kontra DR
      (C-251/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben - 1215/2012/EU rendelet - A 7. cikk 2. pontja - Különös joghatóság jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy ilyen cselekményből fakadó igénnyel kapcsolatos ügyekben - Valamely személyre nézve állítólagosan sértő megjegyzések interneten való közzététele - A kár bekövetkezésének helye - Minden olyan tagállam bíróságai, amelynek területén az interneten közzétett tartalom hozzáférhető vagy hozzáférhető voltak)
      (2022/C 84/14)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour de cassation

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Gtflix Tv

         Alperes: DR

         Rendelkező rész

      A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy az a személy, aki – miután úgy véli, hogy rá nézve sértő megjegyzéseknek interneten való terjesztése révén megsértették a jogait – egyszerre jár el egyrészt az állítások helyreigazítása és az interneten közzétett tartalmak törlése érdekében, másrészt az ezen interneten való közzétételből eredő kárának megtérítése érdekében, minden egyes olyan tagállam bíróságai előtt kérheti az általa megkeresett azon bíróság tagállamának területén okozott kár megtérítését, amelynek területén e megjegyzések hozzáférhetők vagy hozzáférhetők voltak, akkor is, ha e bíróságok nem rendelkeznek joghatósággal a helyreigazítási és a törlési kérelem elbírálására.

         (1)  HL C 297., 2020.09.07.


title: C-263/20. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Landesgericht Korneuburg [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Airhelp Limited kontra Laudamotion GmbH (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 261/2004/EK rendelet – Légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai – A 2. cikk l) pontja – Az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja – Elektronikus platformon keresztül történő járatfoglalás – A járat indulási időpontjának az üzemeltető légi fuvarozó általi előrehozása – Minősítés – A járat előrehozásáról szóló tájékoztatásnak nem az érintett utasokhoz tartozó e-mail-címre történő kézbesítése – 2000/31/EK irányelv – Elektronikus kereskedelem – 11. cikk – Kézbesítési vélelem – Az üzemeltető légi fuvarozó tájékoztatási kötelezettségének mértéke)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/14

      A Bíróság (első tanács) 2021. december 21-i ítélete (a Landesgericht Korneuburg [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Airhelp Limited kontra Laudamotion GmbH
      (C-263/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 261/2004/EK rendelet - Légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai - A 2. cikk l) pontja - Az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja - Elektronikus platformon keresztül történő járatfoglalás - A járat indulási időpontjának az üzemeltető légi fuvarozó általi előrehozása - Minősítés - A járat előrehozásáról szóló tájékoztatásnak nem az érintett utasokhoz tartozó e-mail-címre történő kézbesítése - 2000/31/EK irányelv - Elektronikus kereskedelem - 11. cikk - Kézbesítési vélelem - Az üzemeltető légi fuvarozó tájékoztatási kötelezettségének mértéke)
      (2022/C 84/15)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landesgericht Korneuburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Airhelp Limited

         Alperes: Laudamotion GmbH

         Rendelkező rész

                  1)

                  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének l) pontját és 5. cikkének (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy a járat „törlésének” minősül, ha az üzemeltető légi fuvarozó a járat indulását több mint egy órával előrehozza.

                  2)

                  Az utasnak a járata törlésére vonatkozó, megfelelő időben történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség betartását kizárólag a 261/2004 rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikke (1) bekezdése c) pontjára tekintettel kell megítélni.

                  3)

                  A 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontját úgy kell értelmezni, hogy azt a légi utast, aki közvetítőn keresztül foglalt repülőjegyet, úgy kell tekinteni, mint akit nem tájékoztattak a járata törléséről abban az esetben, ha az üzemeltető légi fuvarozó a járattörlésre vonatkozó tájékoztatást legalább két héttel a menetrend szerinti indulási időpont előtt megküldte annak a közvetítőnek, akin keresztül a légi fuvarozási szerződést az utas megkötötte, de a közvetítő nem tájékoztatta az utast az említett rendelkezésben foglalt határidőn belül a járat törléséről, és az utas nem hatalmazta fel kifejezetten a közvetítőt az üzemeltető légi fuvarozó által küldött tájékoztatás átvételére.

         (1)  HL C 279., 2020.8.24.


title: C-456/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Rechtbank Den Haag, zittingsplaats ’s-Hertogenbosch [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E, F kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/34

      A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Rechtbank Den Haag, zittingsplaats ’s-Hertogenbosch [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E, F kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid
      (C-456/21. sz. ügy) (1)

      (2022/C 84/46)
      Az eljárás nyelve: holland
      A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 391., 2021.9.27.


title: C-489/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. november 12-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Banka DSK” EAD kontra M. V.

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/34

      A Bíróság elnökének 2021. november 12-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Banka DSK” EAD kontra M. V.
      (C-489/21. sz. ügy) (1)

      (2022/C 84/47)
      Az eljárás nyelve: bolgár
      A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 481., 2021.11.29.


title: T-565/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. december 15-i ítélete – Oltchim kontra Bizottság („Állami támogatások – Románia által egy petrolkémiai vállalkozás javára tett támogatási intézkedések – Köztartozások végrehajtásának mellőzése, e tartozások felhalmozása és elengedése – Megsemmisítés iránti kereset – Keresetindítási határidő – Kezdet – Az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (1) bekezdése – Eljáráshoz fűződő érdek – Egy vagy több intézkedés fennállása – Állami források – Az államnak való betudhatóság – A magánhitelező kritériumának alkalmazhatósága – A magánhitelező kritériumának alkalmazása – Indokolási kötelezettség”)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/35

      A Törvényszék 2021. december 15-i ítélete – Oltchim kontra Bizottság
      (T-565/19. sz. ügy) (1)

      („Állami támogatások - Románia által egy petrolkémiai vállalkozás javára tett támogatási intézkedések - Köztartozások végrehajtásának mellőzése, e tartozások felhalmozása és elengedése - Megsemmisítés iránti kereset - Keresetindítási határidő - Kezdet - Az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (1) bekezdése - Eljáráshoz fűződő érdek - Egy vagy több intézkedés fennállása - Állami források - Az államnak való betudhatóság - A magánhitelező kritériumának alkalmazhatósága - A magánhitelező kritériumának alkalmazása - Indokolási kötelezettség”)
      (2022/C 84/48)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Oltchim SA (Râmnicu Vâlcea, Románia) (képviselők: C. Arhold, L.-A. Bondoc, S.-E. Petrisor és K. Struckmann ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: Bottka V. és F. Tomat meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A Románia által az Oltchim SA javára végrehajtott SA.36086. (2016/C.) (korábbi 2016/NN.) számú állami támogatásról szóló, 2018. december 17-i (EU) 2019/1144 bizottsági határozat (HL 2019. L 181., 13. o.) részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a Románia által az Oltchim SA javára végrehajtott SA.36086. (2016/C.) (korábbi 2016/NN.) számú állami támogatásról szóló, 2018. december 17-i (EU) 2019/1144 bizottsági határozat 1. cikkének a) és c) pontját megsemmisíti.

                  2)

                  A Törvényszék a 2019/1144 határozat 3-6. cikkét és 7. cikkének (2) bekezdését megsemmisíti annyiban, amennyiben azok az e határozat 1. cikkének a) és c) pontjában említett intézkedésekre vonatkoznak.

                  3)

                  A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

                  4)

                  Az Oltchim viseli saját költségeinek egynegyedét.

                  5)

                  Az Európai Bizottság a saját költségein felül viseli az Oltchim részéről felmerült költségek háromnegyedét.

         (1)  HL C 383., 2019.11.11.


title: T-159/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. december 21-i ítélete – Hamers kontra Cedefop („Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Az OLAF vizsgálata – Olyan cselekményekkel kapcsolatos információknak a nemzeti igazságügyi hatóságok részére történő továbbítása, amelyek miatt büntetőeljárás indítható – Nemzeti büntetőeljárás – Felmentés – A Cedefop nemzeti büntetőeljárással kapcsolatos magatartása – A kártérítési kérelem elutasítása – Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset – Összeférhetetlenség – Az ártatlanság vélelme – A Cedefop jogorvoslati bizottságának hatásköre”)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/35

      A Törvényszék 2021. december 21-i ítélete – Hamers kontra Cedefop
      (T-159/20. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Az OLAF vizsgálata - Olyan cselekményekkel kapcsolatos információknak a nemzeti igazságügyi hatóságok részére történő továbbítása, amelyek miatt büntetőeljárás indítható - Nemzeti büntetőeljárás - Felmentés - A Cedefop nemzeti büntetőeljárással kapcsolatos magatartása - A kártérítési kérelem elutasítása - Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset - Összeférhetetlenség - Az ártatlanság vélelme - A Cedefop jogorvoslati bizottságának hatásköre”)
      (2022/C 84/49)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Helene Hamers (Angelochori, Görögország) (képviselők: V. Christianos, A. Politis, M. Rodopoulos et A. Skoulikis ügyvédek)

         Alperes: Európai Szakképzésfejlesztési Központ (képviselők: J. Siebel és L. Zacheilas meghatalmazottak, segítőik: B. Wägenbaur és C. Meidanis ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken alapuló, és egyrészt a Cedefop 2020. január 19-i, a felperes által állítólagosan elszenvedett károk megtérítése iránti kérelemmel kapcsolatos panaszt hallgatólagosan elutasító határozatának a megsemmisítése iránti kérelem, másrészt e károk megtérítése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék Helene Hamerst kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 201., 2020.6.15.


title: T-224/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. december 15-i ítélete– FT és társai kontra Bizottság („Közszolgálat – Tisztviselők – Díjazás – A Bizottság személyi állományának harmadik országban szolgálatot teljesítő tagjai – A korrekciós együtthatók ideiglenes naprakésszé tétele – Nyilvánvaló értékelési hiba – Visszaható hatály – Jogbiztonság – Gondoskodási kötelezettség”)

text:
               2022.2.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 84/36

      A Törvényszék 2021. december 15-i ítélete– FT és társai kontra Bizottság
      (T-224/20. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Tisztviselők - Díjazás - A Bizottság személyi állományának harmadik országban szolgálatot teljesítő tagjai - A korrekciós együtthatók ideiglenes naprakésszé tétele - Nyilvánvaló értékelési hiba - Visszaható hatály - Jogbiztonság - Gondoskodási kötelezettség”)
      (2022/C 84/50)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: FT és az ítélet mellékletében megnevezett 22 további felperes (képviselő: J.-N. Louis ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Mongin és I. Melo Sampaio meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken alapuló és a 2019. június havi illetményelszámolást megállapító határozat azon részének megsemmisítése iránti kérelem, amely először alkalmazta díjazásukra az új korrekciós együtthatókat, 2018. augusztus 1-jéig visszaható hatállyal.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék FT-t és az ítélet mellékletében megnevezett további felpereseket kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 247., 2020.7.27.