title: T-24/20. sz. ügy: 2020. január 17-én benyújtott kereset – Junqueras i Vies kontra Parlament

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/66

      2020. január 17-én benyújtott kereset – Junqueras i Vies kontra Parlament
      (T-24/20. sz. ügy)
      (2020/C 68/74)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Junqueras i Vies (Sant Joan de Vilatorrada, Spanyolország) (képviselő: A. Van den Eynde Adroer ügyvéd)

         Alperes: Európai Parlament

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg, hogy a megtámadott jogi aktus elleni keresetet és annak mellékelt dokumentumait a határidőn belül terjesztették elő, állapítsa meg annak elfogadhatóságát, és az érdemét tekintve állapítsa meg a jelen eljárás tárgyát képező, megtámadott jogi aktusok semmisségét, valamint az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A jelen kereset az Európai Parlament azon határozata ellen irányul, amelyet Sassoli elnök a 2020. január 13-i plenáris ülésen közölt, és amelyben a központi választási bizottság 2020. január 3-i határozatára, és a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) által ezt követően hozott, 2020. január 9-i határozatra tekintettel 2020. január 3-i hatállyal a Parlament eljárási szabályzata alapján megállapították Oriol Junqueras i Vies képviselői helyének a megüresedését, valamint az e határozatban foglalt azon döntés ellen, hogy amellyel elutasították az O. Junqueras i Vies képviseletében a mentelmi jogának a védelmét érintően 2019. december 20-án Riba i Giner (európai parlamenti képviselő) által előterjesztett sürgős kérelmet.
      A felperes a keresetének alátámasztása céljából öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalapot a felperes arra alapítja, hogy megsértették az EUMSZ 41. cikk (1) és (2) bekezdését, mivel az európai választási okmány (1976) 13. cikkének (3) bekezdését és az Európai Parlament eljárási szabályzata 4. cikkének (7) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezések olyan eljárást követelnek meg, amely tiszteletben tartja az említett jogokat, és lehetővé teszi az Oriol Junqueras i Vies képviselői helye megüresedésének a megállapításával szemben fennálló kivételek együttes fennállására való hivatkozást, valamint e megállapítás vitatását.

                  2.

                  A második jogalapot a felperes arra alapítja, hogy megsértették az EUMSZ 39. cikk (1) és (2) bekezdését, az EUSZ 14. cikk (3) bekezdését, az európai választási okmány (1976) 1. cikkének (3) bekezdését, a lojális együttműködésnek az EUSZ 4. cikk harmadik bekezdésében előírt elvét (a jelen esetben a Tribunal Supremo által), az uniós jog elsőbbségének elvét, az Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7. sz.) jegyzőkönyv 9. cikkét (második bekezdés), és az Európai Parlament eljárási szabályzatának 6. cikkét azáltal, hogy nem hajtották végre ténylegesen az Európai Unió Törvényszéke által a C-502/19. sz. ügyben éppen Oriol Junqueras i Vies vonatkozásában hozott, 2019. december 19-én hozott ítéletet, amely elrendelte, hogy az Európai Parlamenttől kérelmezzék a mentelmi jog felfüggesztését. Másodlagosan a felperes arra hivatkozik, hogy az európai választási okmány 13. cikkének (3) bekezdésével és az Európai Parlament 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban álló értelmezés az, hogy az Európai Parlament megállapíthatja a képviselői hely megüresedése tekintetében előírt kivételek fennállását, ha az indokot a tagállam belső jogának mérlegelése nélkül lehet értékelni.

                  3.

                  A harmadik jogalapot a felperes arra alapítja, hogy megsértették az EUMSZ 39. cikk (1) és (2) bekezdését, és az Európai Parlament eljárási szabályzata 4. cikkének (7) bekezdését, mivel nem jogerősek azok a tagállami határozatok, amelyeken a képviselői hely megüresedésének a megállapítása alapszik.

                  4.

                  A negyedik jogalapot a felperes arra alapítja, hogy megsértették az EUMSZ 39. cikk (1) és (2) bekezdését, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről egyezmény (EJEE) 1. sz. jegyzőkönyvének 3. cikkét, az Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7. sz.) jegyzőkönyv 9. cikkét (első bekezdés, a) és b) pont), valamint a Parlament eljárási szabályzatának a 6. cikkét azáltal, hogy jogellenes módon akadályozták az Oriol Junqueras i Vies-t megillető mentességek hatékonyságát.

                  5.

                  Az ötödik jogalapot a felperes arra alapítja, hogy megsértették az Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7. sz.) jegyzőkönyv 9. cikkét (első bekezdés, a) pont), az EUMSZ 39. cikk (1) és (2) bekezdését, az EJEE 1. sz. jegyzőkönyvének 3. cikkét, a Parlament eljárási szabályzatának 6. cikkét, és az az európai választási okmány (1976) 13. cikkének (3) bekezdését, amelyek a spanyol szabályozás tekintetében a megválasztott képviselők elleni per megindításához megkövetelik a mentelmi jog előzetes felfüggesztését, és a Tribunal Supremo ezzel ellentétes gyakorlata contra legem, ad hoc és ad homine, és amint azt maga a Tribunal Supremo is elismeri, nem létezik erre vonatkozó precedens.


title: T-25/20. sz. ügy: 2020. január 17-én benyújtott kereset – Deutsche Post kontra EUIPO – Pošta Slovenije (Egy kürt rajzának ábrázolása)

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/67

      2020. január 17-én benyújtott kereset – Deutsche Post kontra EUIPO – Pošta Slovenije (Egy kürt rajzának ábrázolása)
      (T-25/20. sz. ügy)
      (2020/C 68/75)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Deutsche Post AG (Bonn, Németország) (képviselő: M. Viefhues jogtanácsos)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pošta Slovenije d.o.o. (Maribor, Szlovénia)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy bejelentése (Egy kürt rajzának ábrázolása) – 17 088 361. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. november 18-án hozott határozata (R 994/2019-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-26/20. sz. ügy: 2020. január 16-án benyújtott kereset – Forex Bank kontra EUIPO – Coino UK (FOREX)

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/68

      2020. január 16-án benyújtott kereset – Forex Bank kontra EUIPO – Coino UK (FOREX)
      (T-26/20. sz. ügy)
      (2020/C 68/76)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Forex Bank AB (Stockholm, Svédország) (képviselő: A. Jute ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Coino UK Ltd (London, Egyesült Királyság)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: FOREX európai uniós szóvédjegy – 4 871 836. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. október 4-én hozott határozata (R 2560/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül a törlési osztály határozatát;

                  —

                  tartsa hatályban a 4 871 836. sz. európai uniós védjegyet;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a felperesnél a törlési osztály, a fellebbezési tanács és a Törvényszék előőti eljárás során felmerült, később meghatározandó összegű költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.


title: T-30/20. sz. ügy: 2020. január 20-án benyújtott kereset – Promed kontra EUIPO – Centrumelektroniki (Promed)

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/69

      2020. január 20-án benyújtott kereset – Promed kontra EUIPO – Centrumelektroniki (Promed)
      (T-30/20. sz. ügy)
      (2020/C 68/77)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Promed GmbH kosmetische Erzeugnisse (Farchant, Németország) (képviselők: B. Reinisch és B. Sorg ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Centrumelektroniki sp.j. (Tarnowskie Góry, Lengyelország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: Promed európai uniós szóvédjegy – 6 206 718. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. november 7-én hozott határozata (R 614/2019-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  a felperesnek a fellebbezés díjának visszatérítésére irányuló kérelme tárgyában oly módon változtassa meg a megtámadott határozatot, hogy a fellebbezés díját térítsék vissza;

                  —

                  helyezze hatályon kívül az EUIPO törlési osztályának 2019. február 22-i határozatát (15 428. sz. törlési ügy) annyiban, amennyiben az említett határozat törölte a 6 206 718. sz. európai uniós védjegyet az alábbi áruk vonatkozásában:

                              —

                              5. osztály: Tesztcsíkok gyógyászati használatra;

                              —

                              9. osztály: készülékek testhőmérséklet és -funkciók méréséhez;

                              —

                              10. osztály: Sebészeti, orvosi, fogászati és állatgyógyászati műszerek és berendezések, különösen fájdalomterápiás készülékek, elektródák elektromos terápiás készülékekhez, ortopédiai cikkek, különösen ortopéd cipők és cipőbetétek, ugróizületi kötszerek, testkötszerek; ortopéd harisnyák; inzulin beadó készülék; lábgörgők, masszírozó készülékek; készülékek sugárterápiához, különösen hő- és fényterápia;

                              —

                              és amennyiben a védjegyjogosultat (a felperest) kötelezte a költségek viselésére;

                  —

                  teljes egészében utasítsa el a 6 206 718. sz. Promed európai uniós védjegy törlése iránti kérelmet;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére (a felperes költségeit, az EUIPO költségeit és a másik fél beavatkozása esetén a beavatkozó fél költségeit is beleértve).

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával együttesen értelmezett 95. cikke (1) bekezdése harmadik mondatának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése (a) pontjának megsértése.


title: T-35/20. sz. ügy: 2020. január 20-án benyújtott kereset – Monster Energy kontra EUIPO – Nanjing aisiyou Clothing (Egy karom-szerű karcolás rajza)

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/70

      2020. január 20-án benyújtott kereset – Monster Energy kontra EUIPO – Nanjing aisiyou Clothing (Egy karom-szerű karcolás rajza)
      (T-35/20. sz. ügy)
      (2020/C 68/78)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Monster Energy Company (Corona, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: P. Brownlow solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Nanjing aisiyou Clothing Co. Ltd (Nanking, Kína)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: Egy karom-szerű karcolás rajzát ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 634 478. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. november 13-án hozott határozata (R 1104/2019-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül a felszólalási osztálynak a B 3050458. sz. felszólalás tárgyában 2019. március 21-én hozott határozatát;

                  —

                  utasítsa el az ellentartott védjegy bejelentését a vitatott áruk és szolgáltatások tekintetében, azaz a bejelentésben szereplő összes áru és szolgáltatás tekintetében;

                  —

                  az alperest kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése.


title: T-734/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 18-i végzése – Sumitomo Chemical és Tenka Best kontra Bizottság

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/71

      A Törvényszék 2019. december 18-i végzése – Sumitomo Chemical és Tenka Best kontra Bizottság
      (T-734/18. sz. ügy) (1)

      (2020/C 68/79)
      Az eljárás nyelve: angol
      A hetedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 72., 2019.2.25.


title: T-163/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 23-i végzése – Mersinis kontra ESMA

text:
               2.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/71

      A Törvényszék 2019. december 23-i végzése – Mersinis kontra ESMA
      (T-163/19. sz. ügy) (1)

      (2020/C 68/80)
      Az eljárás nyelve: angol
      Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 164., 2019.5.13.


title: T-541/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. január 29-i végzése – Shindler és társai kontra Tanács („Intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset – Intézményi jog – Az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése – Az Egyesült Királyságnak az Unió más tagállamában lakóhellyel rendelkező állampolgárai – 2019. évi európai választások – Az európai választások elhalasztása iránti kérelem – A kereshetőségi jog hiánya – Elfogadhatatlanság”)

text:
               23.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/32

      A Törvényszék 2020. január 29-i végzése – Shindler és társai kontra Tanács
      (T-541/19. sz. ügy) (1)

      („Intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset - Intézményi jog - Az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése - Az Egyesült Királyságnak az Unió más tagállamában lakóhellyel rendelkező állampolgárai - 2019. évi európai választások - Az európai választások elhalasztása iránti kérelem - A kereshetőségi jog hiánya - Elfogadhatatlanság”)
      (2020/C 95/41)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Harry Shindler (Porto d’Ascoli, Olaszország) és a végzés mellékletében megnevezett többi öt felperes (képviselő: J. Fouchet ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Bauer és R. Meyer meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 265. cikkre alapított kérelem annak megállapítása iránt, hogy a Tanács jogellenesen tekintett el a 2019. évi európai választások annak érdekében való elhalasztásától, hogy a felperesek részt vehessenek a szavazáson.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék Harry Shindlert és a mellékletben megnevezett többi felperest kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 337., 2019. 10. 7.


title: C-64/20. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2020. február 6-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UH kontra Minister for Agriculture, Food and the Marine, Ireland és Attorney General

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 162/2

      A High Court (Írország) által 2020. február 6-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UH kontra Minister for Agriculture, Food and the Marine, Ireland és Attorney General
      (C-64/20. sz. ügy)
      (2020/C 162/02)
      Az eljárás nyelve: ír

         A kérdést előterjesztő bíróság

      High Court

         Az alapeljárás felei

         Felperes: UH

         Alperesek: Minister for Agriculture, Food and the Marine, Ireland és Attorney General

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  Rendelkezik-e valamely nemzeti bíróság mérlegelési mozgástérrel arra vonatkozóan, hogy annak megállapítása ellenére megtagadja a jogorvoslatot, hogy a nemzeti jog nem ültette át az Európai Unió (EU) valamely irányelvének egy adott aspektusát, és amennyiben a bíróság rendelkezik az említett mérlegelési mozgástérrel, azzal összefüggésben mely tényezőket kell megfelelően figyelembe venni és/vagy a nemzeti bíróság figyelembe veheti-e ugyanazokat a tényezőket, amelyeket akkor venne figyelembe, ha nemzeti jogsértést kellene elbírálnia?

                  2.

                  Sérülne-e a közvetlen hatály uniós jogelve abban az esetben, ha a nemzeti bíróság a jelen ügyben a 2018. december 11-i (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének hatálybalépése miatt (amelynek alkalmazását 2022. január 28-ig elhalasztották) megtagadná a jogorvoslatot annak ellenére, hogy megállapította, a nemzeti jog nem ültetette át a 2001/82/EK irányelv (2) 61. cikkének (1) bekezdésében, 58. cikkének (4) bekezdésében és 59. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettséget, amely arra vonatkozik, hogy az állatgyógyászati készítmények csomagolását és címkéjét a tagállam hivatalos nyelvén, vagyis Írországban ír és angol nyelven kell megfogalmazni?

         (1)  Az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2019. L 4., 43. o.).

         (2)  Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 3. o.).


title: C-10/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Mowi ASA, korábban Marine Harvest ASA kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Verseny – A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzése – 139/2004/EK rendelet – A 4. cikk (1) bekezdése – Az összefonódások előzetes bejelentésének kötelezettsége – A 7. cikk (1) bekezdése – Felfüggesztési kötelezettség – A 7. cikk (2) bekezdése – Mentesítés – Az „egyetlen összefonódás” fogalma – A 14. cikk (2) bekezdése – A bejelentése és engedélyezése előtt megvalósított összefonódás miatt bírságokat kiszabó határozat – A ne bis in idem elve – A beszámítás elve – Jogsértések halmazata)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/2

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Mowi ASA, korábban Marine Harvest ASA kontra Európai Bizottság
      (C-10/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Verseny - A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzése - 139/2004/EK rendelet - A 4. cikk (1) bekezdése - Az összefonódások előzetes bejelentésének kötelezettsége - A 7. cikk (1) bekezdése - Felfüggesztési kötelezettség - A 7. cikk (2) bekezdése - Mentesítés - Az „egyetlen összefonódás” fogalma - A 14. cikk (2) bekezdése - A bejelentése és engedélyezése előtt megvalósított összefonódás miatt bírságokat kiszabó határozat - A ne bis in idem elve - A beszámítás elve - Jogsértések halmazata)
      (2020/C 161/02)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Mowi ASA, korábban Marine Harvest ASA (képviselő: R. Subiotto QC)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: M. Farley és F. Jimeno Fernández meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Mowi ASA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 142., 2018.4.23


title: C-125/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. március 3-i ítélete (a Juzgado de Primera Instancia n° 38 de Barcelona – [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marc Gómez del Moral Guasch kontra Bankia SA (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés – Változó kamatláb – A takarékpénztárak jelzálog-fedezetű kölcsönein alapuló referenciamutató – Jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezésből eredő mutató – Az ilyen feltétel eladó vagy szolgáltató általi egyoldalú beillesztése – Az átláthatósági követelmény nemzeti bíróság általi vizsgálata – A feltétel tisztességtelen jellege megállapításának következményei)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/2

      A Bíróság (nagytanács) 2020. március 3-i ítélete (a Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona – [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marc Gómez del Moral Guasch kontra Bankia SA
      (C-125/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés - Változó kamatláb - A takarékpénztárak jelzálog-fedezetű kölcsönein alapuló referenciamutató - Jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezésből eredő mutató - Az ilyen feltétel eladó vagy szolgáltató általi egyoldalú beillesztése - Az átláthatósági követelmény nemzeti bíróság általi vizsgálata - A feltétel tisztességtelen jellege megállapításának következményei)
      (2020/C 161/03)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Marc Gómez del Moral Guasch

         Alperes: Bankia SA

         Rendelkező rész

                  1)

                  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy ezen irányelv hatálya alá tartozik a fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató között létrejött jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés azon feltétele, amely előírja, hogy a kölcsönre alkalmazandó kamatláb a nemzeti szabályozásban előírt azon hivatalos referenciamutatók egyikén alapul, amelyeket a hitelintézetek a jelzálog-fedezetű kölcsönszerződésekre alkalmazhatnak, ha ez a nemzeti szabályozás nem írja elő sem e mutatónak a felek választásától független, kötelező alkalmazását, sem annak automatikus, azaz ugyanezen felek között e tekintetben fennálló, eltérő megállapodás hiányában történő alkalmazását.

                  2)

                  A 93/13 irányelvet, és különösen a 4. cikkének (2) bekezdését és 8. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a tagállami bíróság köteles megvizsgálni a szerződés elsődleges tárgyára vonatkozó szerződési feltétel világos és érthető jellegét, méghozzá függetlenül attól, hogy ezen irányelv 4. cikkének (2) bekezdését átültették-e ezen tagállam jogrendjébe.

                  3)

                  A 93/13 irányelvet, és különösen a 4. cikkének (2) bekezdését és 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés keretében változó kamatlábat meghatározó szerződési feltétel átláthatóságára vonatkozó követelmény tiszteletben tartása érdekében e feltételnek nemcsak alaki és nyelvtani szempontból kell érthetőnek lennie, hanem azt is lehetővé kell tennie, hogy a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó megértse e kamatláb számítási módjának konkrét működését, és így pontos és érthető kritériumok alapján értékelje az ilyen feltételnek a pénzügyi kötelezettségeire gyakorolt, potenciálisan jelentős gazdasági következményeit. A nemzeti bíróság által e tekintetben elvégzendő értékelés szempontjából különösen releváns tényezőnek minősül egyrészt az a körülmény, hogy az e kamatláb kiszámítására vonatkozó fő elemek – az említett kamatláb számítási módjának közzététele folytán – könnyen hozzáférhetőek minden olyan személy számára, aki jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés megkötését tervezi, másrészt pedig az ugyanezen kamatláb kiszámításának alapjául szolgáló mutató múltbeli alakulására vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása.

                  4)

                  A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes, ha a kölcsön változó kamatainak kiszámításához referenciamutatót meghatározó tisztességtelen szerződési feltétel semmissége esetén a nemzeti bíróság e mutatót – a szerződés felei közötti ellentétes megállapodás hiányában alkalmazandó – jogszabályon alapuló mutatóval helyettesíti, amennyiben az érintett jelzálog-fedezetű kölcsönszerződés az említett tisztességtelen feltétel elhagyása esetén nem maradhat fenn, és ha a teljes szerződés semmisségének megállapítása a fogyasztót különösen hátrányos következményeknek tenné ki.

         (1)  HL C 152., 2018.4.30


title: C-155/18. P.–C-158/18. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Tulliallan Burlington Ltd kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Burlington Fashion GmbH (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – BURLINGTON szó- és ábrás védjegyek – A BURLINGTON és BURLINGTON ARCADE korábbi szó- és ábrás védjegyek jogosultjának felszólalása – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Összetéveszthetőség – Nizzai Megállapodás – 35. osztály – A „kiskereskedelmi szolgáltatások” fogalma – A 8. cikk (4) bekezdése – Bitorlás – A 8. cikk (5) bekezdése – Jóhírnév – Értékelési szempontok – Az áruk és szolgáltatások hasonlósága – A felszólalás elutasítása)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/3

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Tulliallan Burlington Ltd kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Burlington Fashion GmbH
      (C-155/18. P.–C-158/18. P. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - BURLINGTON szó- és ábrás védjegyek - A BURLINGTON és BURLINGTON ARCADE korábbi szó- és ábrás védjegyek jogosultjának felszólalása - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Összetéveszthetőség - Nizzai Megállapodás - 35. osztály - A „kiskereskedelmi szolgáltatások” fogalma - A 8. cikk (4) bekezdése - Bitorlás - A 8. cikk (5) bekezdése - Jóhírnév - Értékelési szempontok - Az áruk és szolgáltatások hasonlósága - A felszólalás elutasítása)
      (2020/C 161/04)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Tulliallan Burlington Ltd (képviselő: A. Norris barrister)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: M. Fischer és D. Botis meghatalmazottak), Burlington Fashion GmbH (képviselő: A. Parr Rechtsanwältin)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2017. december 6-i Tulliallan Burlington kontra EUIPO – Burlington Fashion (Burlington) ítéletét (T-120/16, EU:T:2017:873), 2017. december 6-i Tulliallan Burlington kontra EUIPO – Burlington Fashion (BURLINGTON THE ORIGINAL) ítéletét (T-121/16, nem tették közzé, EU:T:2017:872), 2017. december 6-i Tulliallan Burlington kontra EUIPO – Burlington Fashion (Burlington) ítéletét (T-122/16, nem tették közzé, EU:T:2017:871) és 2017. december 6-i Tulliallan Burlington kontra EUIPO – Burlington Fashion (BURLINGTON) ítéletét (T-123/16, nem tették közzé, EU:T:2017:870) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának a Tulliallan Burlington Ltd és a Burlington Fashion GmbH közötti négy felszólalási eljárással kapcsolatban 2016. január 11-én hozott határozatait (R 94/2014-4., R 2501/2013-4., R 2409/2013-4. és R 1635/2013-4. sz. ügyek) hatályon kívül helyezi.

                  3)

                  A Bíróság a Burlington Fashion GmbH-t és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát (EUIPO) kötelezi a saját költségeiken felül a Tulliallan Burlington Ltd részéről a T-120/16–T-123/16. sz. ügyekben lefolytatott elsőfokú eljárásokkal, valamint a fellebbezésekkel kapcsolatban felmerült költségek egyenlő részben történő viselésére.

         (1)  HL C 240., 2018.7.9


title: C-183/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. március 4-i ítélete (a Sąd Rejonowy Gdańsk–Południe w Gdańsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Centraal Justitieel Incassobureau, Ministerie van Veiligheid en Justitie (CJIB) kontra Bank BGŻ BNP Paribas S. A. (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2005/214/IB kerethatározat – Jogi személyekkel szemben kiszabott pénzbüntetések elismerése és végrehajtása – Egy kerethatározat hiányos átültetése – A nemzeti jog összhangban álló értelmezésére vonatkozó kötelezettség – Terjedelem)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/4

      A Bíróság (első tanács) 2020. március 4-i ítélete (a Sąd Rejonowy Gdańsk–Południe w Gdańsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Centraal Justitieel Incassobureau, Ministerie van Veiligheid en Justitie (CJIB) kontra Bank BGŻ BNP Paribas S. A.
      (C-183/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 2005/214/IB kerethatározat - Jogi személyekkel szemben kiszabott pénzbüntetések elismerése és végrehajtása - Egy kerethatározat hiányos átültetése - A nemzeti jog összhangban álló értelmezésére vonatkozó kötelezettség - Terjedelem)
      (2020/C 161/05)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Rejonowy Gdańsk–Południe w Gdańsku

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Centraal Justitieel Incassobureau, Ministerie van Veiligheid en Justitie (CJIB)

         Alperes: Bank BGŻ BNP Paribas S. A. w Gdańsku

         Az eljárásban részt vesz: Prokuratura Rejonowa Gdańsk-Śródmieście w Gdańsku

         Rendelkező rész

                  1)

                  A „jogi személy” többek között a 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározattal módosított, a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat 1. cikkének a) pontjában és 9. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalmát a pénzbüntetést kiszabó határozatot kibocsátó állam jogára tekintettel kell értelmezni.

                  2)

                  A 2009/299 kerethatározattal módosított 2005/214 kerethatározatot akként kell értelmezni, hogy az nem írja elő a tagállami bíróság számára, hogy eltekintsen az olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazásától, amely nem összeegyeztethető a 2009/299 kerethatározattal módosított 2005/214 kerethatározat 9. cikkének (3) bekezdésével, mivel e rendelkezésnek nincs közvetlen hatálya. A kérdést előterjesztő bíróságnak a nemzeti jogot mindazonáltal, a 2009/299 kerethatározattal módosított 2005/214 kerethatározat által követett céllal összeegyeztethető eredmény biztosítása érdekében, a lehető legteljesebb mértékben az uniós jognak megfelelően kell értelmeznie.

         (1)  HL C 221., 2018.6.25


title: C-211/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. március 5-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa [CAAD] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Portugália] – Idealmed III – Serviços de Saúde SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 132. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Adómentességek – Kórházi és orvosi gyógykezelés – Kórházi létesítmények – A közjogi intézményekkel szociális tekintetben hasonló feltételek mellett nyújtott szolgáltatások – 377. és 391. cikk – Eltérések – Az adózás választásának lehetősége – Az adózás fenntartása – A tevékenység gyakorlása feltételeinek módosítása)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/5

      A Bíróság (hatodik tanács) 2020. március 5-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa [CAAD] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Portugália] – Idealmed III – Serviços de Saúde SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira
      (C-211/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - A 132. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Adómentességek - Kórházi és orvosi gyógykezelés - Kórházi létesítmények - A közjogi intézményekkel szociális tekintetben hasonló feltételek mellett nyújtott szolgáltatások - 377. és 391. cikk - Eltérések - Az adózás választásának lehetősége - Az adózás fenntartása - A tevékenység gyakorlása feltételeinek módosítása)
      (2020/C 161/06)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Idealmed III – Serviços de Saúde SA

         Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Rendelkező rész

                  1)

                  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, annak meghatározása érdekében, hogy egy magán kórházi létesítményben nyújtott, közérdekű jelegűnek minősülő szolgáltatásokat a közjogi intézmények tekintetében érvényesülő, ugyanezen rendelkezés értelmében vett feltételekkel összehasonlítható feltételek mellett biztosítják-e, figyelembe vehetik azt a tényt, hogy e szolgáltatásokat e tagállam hatóságaival kötött megállapodások keretében nyújtják az e megállapodásokban rögzített árakon, amely ellátások költségeit részben az említett tagállam társadalombiztosítási intézményei vállalják magukra.

                  2)

                  A 2006/112 irányelv 391. cikkét annak 377. cikkével, valamint a bizalomvédelem, a jogbiztonság és az adósemlegesség elvével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az ezen irányelv 132. cikke (1) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozó, valamely magán kórházi létesítmény által nyújtott szolgáltatásoknak a héa alól való mentesítése, tevékenysége gyakorlásának azt követően történő módosítása okán, hogy az az érintett tagállam nemzeti szabályozásában előírt adózási rendszert választotta, amely szabályozás előírja valamennyi, e rendszert választó adóalany vonatkozásában azt a kötelezettséget, hogy egy bizonyos határidő elteltéig e rendszer hatálya alatt maradjanak, amennyiben ez a határidő még nem járt le.

         (1)  HL C 240., 2018.7.9


title: C-240/18. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. február 27-i ítélete – Constantin Film Produktion GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – A 7. cikk (1) bekezdésének f) pontja – Feltétlen kizáró ok – Közerkölcsbe ütköző védjegy – A „Fack Ju Göhte” szómegjelölés – A lajstromozási kérelem elutasítása)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/6

      A Bíróság (ötödik tanács) 2020. február 27-i ítélete – Constantin Film Produktion GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      (C-240/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - A 7. cikk (1) bekezdésének f) pontja - Feltétlen kizáró ok - Közerkölcsbe ütköző védjegy - A „Fack Ju Göhte” szómegjelölés - A lajstromozási kérelem elutasítása)
      (2020/C 161/07)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: Constantin Film Produktion GmbH (képviselők: E. Saarmann és P. Baronikians Rechtsanwälte)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Hanf meghatalmazott)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. január 24-i Constantin Film Produktion kontra EUIPO (Fack Ju Göhte) ítéletét (T-69/17, nem tették közzé, EU:T:2018:27) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa által a „Fack Ju Göhte” szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. december 1-jén hozott határozatot (R 2205/2015-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

                  3)

                  A Bíróság az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezi a saját költségein felül a Constantin Film Produktion GmbH részéről mind a T-69/17. sz. ügyben az elsőfokú eljárás, mind pedig a fellebbezési eljárás során felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 249., 2018.7.16


title: C-328/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala kontra Equivalenza Manufactory, SL (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Összetéveszthetőség – Az ütköző megjelölések hasonlóságának értékelése – Az összetéveszthetőség átfogó értékelése – A forgalmazási körülmények figyelembevétele – A hangzásbeli hasonlóság vizuális és fogalmi különbségek általi semlegesítése – A semlegesítés feltételei)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/6

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala kontra Equivalenza Manufactory, SL
      (C-328/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Összetéveszthetőség - Az ütköző megjelölések hasonlóságának értékelése - Az összetéveszthetőség átfogó értékelése - A forgalmazási körülmények figyelembevétele - A hangzásbeli hasonlóság vizuális és fogalmi különbségek általi semlegesítése - A semlegesítés feltételei)
      (2020/C 161/08)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. F. Crespo Carrillo meghatalmazott)

         A másik fél az eljárásban: Equivalenza Manufactory, SL (képviselők: G. Macías Bonilla, G. Marín Raigal és E. Armero Lavie abogados)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. március 7-i Equivalenza Manufactory kontra EUIPO – ITM Entreprises (BLACK LABEL BY EQUIVALENZA) ítéletét (T-6/17, nem tették közzé, EU:T:2018:119) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság az Equivalenza Manufactory SL által a T-6/17. sz. ügyben az Európai Unió Törvényszékéhez benyújtott hatályon kívül helyezés iránti keresetet elutasítja.

                  3)

                  Az Equivalenza Manufactory SL viseli a T-6/17. sz. ügyben lefolytatott elsőfokú eljárásban, valamint a fellebbezési eljárásban felmerült saját költségein felül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről ugyanezen eljárásokban felmerült költségeket.

         (1)  HL C 341., 2018.9.24


title: C-586/18. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Buonotourist Srl kontra Európai Bizottság, Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) (Fellebbezés – Verseny – Állami támogatások – Campania tartományban (Olaszország) autóbusz-közlekedési hálózatokat működtető vállalkozás – Az olasz hatóságok által a Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) határozatát követően a közszolgáltatási kötelezettségek fejében nyújtott kompenzáció – A támogatási intézkedést jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító európai bizottsági határozat)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/7

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – Buonotourist Srl kontra Európai Bizottság, Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV)
      (C-586/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Verseny - Állami támogatások - Campania tartományban (Olaszország) autóbusz-közlekedési hálózatokat működtető vállalkozás - Az olasz hatóságok által a Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) határozatát követően a közszolgáltatási kötelezettségek fejében nyújtott kompenzáció - A támogatási intézkedést jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító európai bizottsági határozat)
      (2020/C 161/09)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbező: Buonotourist Srl (képviselők: M. D'Alberti és L. Visone avvocati)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, P.-J. Loewenthal és L. Armati meghatalmazottak), Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) (képviselő: M. Malena avvocato)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Buonotourist Srl-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 399., 2018.11.5.


title: C-587/18. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – CSTP Azienda della Mobilità SpA kontra Európai Bizottság, Asstra Associazione Trasporti (Fellebbezés – Verseny – Állami támogatások – Campania tartományban (Olaszország) autóbusz-közlekedési hálózatokat működtető vállalkozás – Az olasz hatóságok által a Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) határozatát követően a közszolgáltatási kötelezettségek fejében nyújtott kompenzáció – A támogatási intézkedést jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító európai bizottsági határozat)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/7

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. március 4-i ítélete – CSTP Azienda della Mobilità SpA kontra Európai Bizottság, Asstra Associazione Trasporti
      (C-587/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Verseny - Állami támogatások - Campania tartományban (Olaszország) autóbusz-közlekedési hálózatokat működtető vállalkozás - Az olasz hatóságok által a Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) határozatát követően a közszolgáltatási kötelezettségek fejében nyújtott kompenzáció - A támogatási intézkedést jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító európai bizottsági határozat)
      (2020/C 161/10)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbező: CSTP Azienda della Mobilità SpA (képviselők: G. Capo és L. Visone avvocati)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, P. J. Loewenthal és L. Armati meghatalmazottak), Asstra Associazione Trasporti (képviselő: M. Malena avvocato)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a CSTP Azienda della Mobilità SpA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 399., 2018.11.5.


title: C-655/18. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. március 4-i ítélete (az Administrativen sad [Varna – Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Teritorialna direktsia „Severna morska” kam Agentsia Mitnitsi, venant aux droits de la Mitnitsa Varna kontra „Schenker” EOOD (Előzetes döntéshozatal – Vámunió – 952/2013/EU rendelet – Vámfelügyelet alóli elvonás – Vámraktározási eljárás alá vont áruk eltulajdonítása – 242. cikk – Az elvonás felelőse – A vámraktározási engedély jogosultja – A vámszabályozás megsértése miatt kiszabott szankció – 42. cikk – A hiányzó áruk értékének megfelelő összeg megfizetésére irányuló kötelezettség – Pénzügyi szankcióval történő halmozás – Arányosság)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/8

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. március 4-i ítélete (az Administrativen sad [Varna – Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Teritorialna direktsia „Severna morska” kam Agentsia Mitnitsi, venant aux droits de la Mitnitsa Varna kontra „Schenker” EOOD
      (C-655/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Vámunió - 952/2013/EU rendelet - Vámfelügyelet alóli elvonás - Vámraktározási eljárás alá vont áruk eltulajdonítása - 242. cikk - Az elvonás felelőse - A vámraktározási engedély jogosultja - A vámszabályozás megsértése miatt kiszabott szankció - 42. cikk - A hiányzó áruk értékének megfelelő összeg megfizetésére irányuló kötelezettség - Pénzügyi szankcióval történő halmozás - Arányosság)
      (2020/C 161/11)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Administrativen sad – Varna

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Teritorialna direktsia „Severna morska” kam Agentsia Mitnitsi, venant aux droits de la Mitnitsa Varna

         Alperes:„Schenker” EOOD

         Az eljárásban részt vesz: Okrazhna prokuratura – Varna

         Rendelkező rész

                  1)

                  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9–i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a vámraktározási eljárás alá vont áruk jogtalan eltulajdonítása esetében a vámraktározási engedély jogosultjára megfelelő pénzügyi szankciót szabnak ki a vámszabályozás megsértése okán.

                  2)

                  A 952/2013 rendelet 42. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a vámraktározási eljárás alá vont áruk vámfelügyelet alóli elvonása esetén a vámraktározási engedély jogosultja a pénzügyi szankción felül ezen áruk értékének megfelelő összeget is köteles fizetni.

         (1)  HL C 4., 2019.1.7


title: C-766/18. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. március 5-i ítélete – Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), M. J. Dairies EOOD (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – Felszólalás – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Összetéveszthetőség – Értékelési szempontok – Korábbi együttes védjegy esetében való alkalmazhatóság – Az ütköző védjegyek hasonlósága és az e védjegyekkel jelölt áruk vagy szolgáltatások hasonlósága közötti kölcsönös függőség)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/9

      A Bíróság (ötödik tanács) 2020. március 5-i ítélete – Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), M. J. Dairies EOOD
      (C-766/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - Felszólalás - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Összetéveszthetőség - Értékelési szempontok - Korábbi együttes védjegy esetében való alkalmazhatóság - Az ütköző védjegyek hasonlósága és az e védjegyekkel jelölt áruk vagy szolgáltatások hasonlósága közötti kölcsönös függőség)
      (2020/C 161/12)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi (képviselők: S. Malynicz, QC, S. Baran, barrister, V. Marsland, solicitor és K. K. Kleanthous)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Gája meghatalmazott), M. J. Dairies EOOD (képviselők: D. Dimitrova és I. Pakidanska, advokati)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. szeptember 25-i Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO – M. J. Dairies (BBQLOUMI) ítéletét (T-328/17, nem tették közzé, EU:T:2018:594) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

                  3)

                  A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

         (1)  HL C 82., 2019.3.4


title: C-48/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. március 5-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X-GmbH kontra Finanzamt Z (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Közös hozzáadottértékadó-rendszer – 2006/112/EK irányelv – A 132. cikk (1) bekezdésének c) pontja – Adómentességek – Orvosi és paramedicinális hivatások gyakorlásának keretében nyújtott egészségügyi ellátási szolgáltatások – Telefonon keresztül nyújtott szolgáltatások – Ápolók és orvosi asszisztensek által nyújtott szolgáltatások)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/10

      A Bíróság (hatodik tanács) 2020. március 5-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X-GmbH kontra Finanzamt Z
      (C-48/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - Közös hozzáadottértékadó-rendszer - 2006/112/EK irányelv - A 132. cikk (1) bekezdésének c) pontja - Adómentességek - Orvosi és paramedicinális hivatások gyakorlásának keretében nyújtott egészségügyi ellátási szolgáltatások - Telefonon keresztül nyújtott szolgáltatások - Ápolók és orvosi asszisztensek által nyújtott szolgáltatások)
      (2020/C 161/14)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesfinanzhof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: X-GmbH

         Alperes: Finanzamt Z

         Rendelkező rész

                  1)

                  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben előírt héamentesség hatálya alá tartozhatnak a telefonon keresztül nyújtott olyan szolgáltatások, amelyek lényege az egészségre és a betegségekre vonatkozó tanácsadás, feltéve hogy azok terápiás célt szolgálnak, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

                  2)

                  A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az nem kötelez arra, hogy azon tény okán, hogy az egészségügyi ellátási szolgáltatásokat telefonon keresztül nyújtják, az e szolgáltatásokat nyújtó ápolókra és orvosi asszisztensekre további szakmai minősítési követelmények vonatkozzanak annak érdekében, hogy az említett szolgáltatások a 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt mentességben részesülhessenek, feltéve hogy e szolgáltatások minőségi szintje egyenértékűnek tekinthető az ugyanezen kommunikációs eszközt használó más szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások minőségi szintjével, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 148., 2019.4.29


title: C-69/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. március 5-i ítélete – Credito Fondiario SpA kontra Conseil de résolution unique, Olasz Köztársaság, Európai Bizottság (Fellebbezés – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása – A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus [ESZM] – Egységes Szanálási Testület [ESZT] – Egységes Szanálási Alap [ESZA] – Az ESZT 2016. évi előzetes hozzájárulásokról szóló határozata – Megsemmisítés iránti kereset – Keresetindítási határidő – Elkésettség – Jogellenességi kifogás – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/11

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. március 5-i ítélete – Credito Fondiario SpA kontra Conseil de résolution unique, Olasz Köztársaság, Európai Bizottság
      (C-69/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Gazdasági és monetáris unió - Bankunió - A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítása és szanálása - A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus [ESZM] - Egységes Szanálási Testület [ESZT] - Egységes Szanálási Alap [ESZA] - Az ESZT 2016. évi előzetes hozzájárulásokról szóló határozata - Megsemmisítés iránti kereset - Keresetindítási határidő - Elkésettség - Jogellenességi kifogás - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)
      (2020/C 161/15)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbező: Credito Fondiario SpA (képviselők: kezdetben par F. Sciaudone, S. Frazzani, A. Neri és F. Iacovone avvocati, később par F. Sciaudone, A. Neri és F. Iacovone avvocati)

         A többi fél az eljárásban: Conseil de résolution unique (képviselők: H. Ehlers meghatalmazott, segítője: S. Ianc, B. Meyring, T. Klupsch és S. Schelo Rechtsanwälte, M. Caccialanza és A. Villani avvocati), Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítője: P. Gentili avvocato dello Stato), Európai Bizottság (képviselők: V. Di Bucci, K.-Ph. Wojcik és A. Steiblytė meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Credito Fondiario SpA-t kötelezi a saját költségein felül az Egységes Szanálási Testület részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  Az Olasz Köztársaság és az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 103., 2019.3.18


title: C-75/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. november 6-i végzése (a Tribunalul Specializat Mureş [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MF kontra BNP Paribas Personal Finance SA Paris Sucursala Bucureşti, Secapital Sàrl (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – 93/13/EGK irányelv – Fogyasztókkal kötött szerződések – Fogyasztási hitel – Végrehajtási eljárás – A tisztességtelen szerződési feltételek jellegének értékelése céljából a végrehajtási eljárás bejelentésétől számított tizenöt napos határidő)

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/13

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. november 6-i végzése (a Tribunalul Specializat Mureş [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MF kontra BNP Paribas Personal Finance SA Paris Sucursala Bucureşti, Secapital Sàrl
      (C-75/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - 93/13/EGK irányelv - Fogyasztókkal kötött szerződések - Fogyasztási hitel - Végrehajtási eljárás - A tisztességtelen szerződési feltételek jellegének értékelése céljából a végrehajtási eljárás bejelentésétől számított tizenöt napos határidő)
      (2020/C 161/18)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunalul Specializat Mureş

         Az alapeljárás felei

         Felperes: MF

         Alperesek: BNP Paribas Personal Finance SA Paris Sucursala Bucureşti, Secapital Sàrl

         Rendelkező rész

      A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelvet akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az a nemzeti jogi szabály, amely értelmében a valamely hitelintézetnél kölcsönszerződést kötő fogyasztó – akivel szemben ez a szolgáltató végrehajtási eljárást indított – az ezen eljárás keretében megtett első intézkedések közlésétől számított tizenöt napos határidőn túl akkor sem hivatkozhat az említett eljárás kifogásolása céljából a tisztességtelen szerződési feltételekre, ha ez a fogyasztó a nemzeti jog alapján bírósági eljárást indíthat a tisztességtelen feltételek fennállásának megállapíttatása céljából, amelynek megindítására semmiféle határidő nem vonatkozik, ugyanakkor amely eljárás keretében meghozott határozat nem hat ki a végrehajtási eljárás keretében hozott határozatra, amely a tisztességtelen szerződési feltételek fennállásának megállapítása iránti kereset kimenetele előtt kötelező erejű lehet a fogyasztóra nézve.

         (1)  HL C 164., 2019.5.13.


title: C-376/19. sz. ügy: A Rayonen sad Blagoevgrad (Bulgária) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „MAK TURS” AD kontra Direktor na Direktsia „Inspektsia po truda” – Blagoevgrad

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/14

      A Rayonen sad Blagoevgrad (Bulgária) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „MAK TURS” AD kontra Direktor na Direktsia „Inspektsia po truda” – Blagoevgrad
      (C-376/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/19)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Rayonen sad Blagoevgrad

         Az alapeljárás felei

         Felperes:„MAK TURS” AD

         Alperes: Direktor na Direktsia „Inspektsia po truda” – Blagoevgrad
      A Rayonen sad (hatodik tanács) a 2020. február 13-i végzésben megállapítja, hogy az ügy vizsgálata nem tartozik az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe.


title: C-571/19. P sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-107/17. sz., Frank Steinhoff és társai kontra Európai Központi Bank ügyben 2019. május 23-án hozott ítélete ellen az EMB Consulting SE által 2019. július 24-én benyújtott fellebbezés

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/14

      A Törvényszék (harmadik tanács) T-107/17. sz., Frank Steinhoff és társai kontra Európai Központi Bank ügyben 2019. május 23-án hozott ítélete ellen az EMB Consulting SE által 2019. július 24-én benyújtott fellebbezés
      (C-571/19. P sz. ügy)
      (2020/C 161/20)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: EMB Consulting SE (képviselők: O. Hoepner és D. Unrau ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Frank Steinhoff, Ewald Filbry, Vereinigte Raiffeisenbanken Gräfenberg-Forchheim-Eschenau-Heroldsberg eG, Werner Bäcker, Európai Központi Bank
      Az Európai Unió Bírósága (hetedik tanács) március 12-i határozatával a fellebbezést elutasította, és úgy határozott, hogy a fellebbező maga viseli saját költségeit.


title: C-670/19. sz. ügy: A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2019. szeptember 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gardinia Home Decor GmbH kontra Hauptzollamt Ulm

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/14

      A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2019. szeptember 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gardinia Home Decor GmbH kontra Hauptzollamt Ulm
      (C-670/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/21)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Baden-Württemberg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Gardinia Home Decor GmbH

         Alperes: Hauptzollamt Ulm
      A 2020. február 27-i végzésével a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:
      A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek (1) a 2010. október 5-i 861/2010/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy a nem nemesfémből készült függönyrudak a 8302 41 90 vámtarifaalszám alá tartoznak, feltéve hogy e függönyrudak nem csupán darabokra vágott és kifúrt rudakból vagy csövekből állnak, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak érdekében, hogy – a Bíróság által az első előterjesztett kérdésre adott válasz elemeire tekintettel – maga végezze el az alapügyben szóban forgó áruk tarifális besorolását.

         (1)  HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.

         (2)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2010. L 284., 1. o.).


title: C-835/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A. kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di bacino del Po

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/15

      A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A. kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di bacino del Po
      (C-835/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/22)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Consiglio di Stato

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A.

         Alperesek: Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di bacino del Po

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Ellentétes-e az [uniós] joggal, különösen a [2014/23] irányelv (1) által rögzített elvekkel, konkrétan az odaítélési eljárásoknak az átláthatóság elve és az [egyenlő] bánásmód elve tiszteletben tartása mellett történő – (68) preambulumbekezdés és 30. cikk szerinti – szabad megválasztásával a koncessziós szerződések odaítélése terén a d.lgs. 18 aprile 2016, n. 50 (2016. április 18-i 50. sz., felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet) 178. cikkének 8-bis. bekezdésében szereplő azon nemzeti szabályozás, amely feltételek nélkül tiltja, hogy az ajánlatkérő szervek a lejárt vagy lejáró autópálya-koncessziók odaítélése céljából a projektfinanszírozást szabályozó 183. cikkben meghatározott eljárásokat alkalmazzák?

         (1)  A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (EGT-vonatkozású szöveg) (HL 2014. L 94., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 114., 24. o., HL 2018. L 82., 17. o.).


title: C-886/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-112/18. sz., Pink Lady America kontra CPVO ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Pink Lady America LLC által 2019. december 3-án benyújtott fellebbezés

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/16

      A Törvényszék (harmadik tanács) T-112/18. sz., Pink Lady America kontra CPVO ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Pink Lady America LLC által 2019. december 3-án benyújtott fellebbezés
      (C-886/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 161/23)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Pink Lady America LLC (képviselők: R. Manno, S. Sernia avvocati)

         A többi fél az eljárásban: Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO), Western Australian Agriculture Authority (WAAA)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. március 3-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Pink Lady America LLC maga viseli saját költségeit.


title: C-892/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-225/18. sz., Manéa kontra CdT ügyben 2019. szeptember 12-én hozott ítélete ellen Camelia Manéa által 2019. november 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/16

      A Törvényszék (hetedik tanács) T-225/18. sz., Manéa kontra CdT ügyben 2019. szeptember 12-én hozott ítélete ellen Camelia Manéa által 2019. november 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-892/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 161/24)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Camelia Manéa (képviselő: M.-A. Lucas avocat)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (CdT)

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a 2019. szeptember 12-i ítéletet (T-225/18);

                  —

                  a keresetről újból határozzon, és adjon helyt a fellebbező első fokon benyújtott kereseti kérelmeinek;

                  —

                  kötelezze a CdT-t mindkét eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező hét jogalapra hivatkozik.
      A megtámadott ítélet 36–38. pontjára vonatkozó első jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette a keresetlevél első jogalapjának ténybeli és jogi alapját.
      A megtámadott ítélet 43. pontjára vonatkozó második jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék megsértette a bizonyítási szabályokat, az ügyirat hiányos vizsgálatából következően a tényeket pontatlanul értékelte, elferdítette a bizonyítékokat, valamint elferdítette az iratanyag egyik iratát.
      A megtámadott ítélet 44. pontjára vonatkozó harmadik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék indokolása ellentmondásos, a Törvényszék az ügyirat hiányos vizsgálatából következően a 2016. június 10-i határozatot elferdítette, illetve ténybeli szempontból pontatlanul értékelte, valamint megsértette a jogszerűségre figyelemmel a korábbi helyzet visszaállítására vonatkozó kötelezettségeket.
      A megtámadott ítélet 55. pontjára vonatkozó negyedik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette a 2017. május 29-i határozat indokolását.
      A megtámadott ítélet 56. pontjára vonatkozó ötödik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette a keresetlevélnek a indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalapját.
      A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott ítélet 81. és 83. pontja között ellentmondás van.
      A megtámadott ítélet 84. pontjára vonatkozó hetedik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette az érvelést, az ügyirat hiányos vizsgálatából következően a tényeket pontatlanul értékelte, valamint nem adott megfelelő választ a fellebbező érvelésére.


title: C-902/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-713/18. sz., Esim Chemicals kontra EUIPO ügyben 2019. október 9-én hozott ítélete ellen az Esim Chemicals GmbH által 2019. december 10-én benyújtott fellebbezés

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/17

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-713/18. sz., Esim Chemicals kontra EUIPO ügyben 2019. október 9-én hozott ítélete ellen az Esim Chemicals GmbH által 2019. december 10-én benyújtott fellebbezés
      (C-902/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 161/25)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Esim Chemicals GmbH (képviselők: I. Rungg Rechtsanwalt, I. Innerhofer Rechtsanwältin)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. március 3-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy az Esim Chemicals GmbH maga viseli saját költségeit.


title: C-920/19. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. december 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fluctus s.r.o. és társai

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/17

      A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. december 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fluctus s.r.o. és társai
      (C-920/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/26)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landesverwaltungsgericht Steiermark

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Fluctus s.r.o., Fluentum s.r.o., KI

         Alperes hatóság: Landespolizeidirektion Steiermark

         Az eljárásban részt vevő fél: Finanzpolizei Team 96 für das Finanzamt Deutschlandsberg Leibnitz Voitsberg

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikket, hogy a Bíróság által az állami szerencsejáték-monopólium esetére az állandó ítélkezési gyakorlatban megfogalmazott, a koncessziójogosult által folytatott tisztességtelen hirdetési gyakorlatok értékelése attól függ, hogy átfogóan vizsgálva a releváns időszakban ténylegesen sor került-e a szerencsejáték-piac növekedésére, vagy elegendő-e már az is, hogy a hirdetés célja a játékban való aktív részvétel ösztönzése, például azáltal, hogy a játékot ártalmatlan színben tüntetik fel, a játéknak a bevételek közérdekű tevékenységekre fordítása révén pozitív képet kölcsönöznek, vagy a játék vonzerejét olyan vonzó reklámüzenetekkel növelik, amelyek csábítóan jelentős nyereményeket helyeznek kilátásba?

                  2)

                  Úgy kell-e továbbá értelmezni az EUMSZ 56. cikket, hogy a monopolista hirdetési gyakorlatai fennállásuk esetén mindenképpen kizárják a monopóliumszabályozás koherenciáját, vagy magánszolgáltatók ilyen hirdetési tevékenységei esetén a monopolista is ösztönözhet a játékban való aktív részvételre, például azáltal, hogy a játékot ártalmatlan színben tünteti fel, a játéknak a bevételek közérdekű tevékenységekre fordítása révén pozitív képet kölcsönöz, vagy a játék vonzerejét olyan vonzó reklámüzenetekkel növeli, amelyek csábítóan jelentős nyereményeket helyeznek kilátásba?

                  3)

                  Köteles-e az olyan nemzeti bíróság, amelynek hatásköre keretében alkalmaznia kell az EUMSZ 56. cikket, saját döntési jogköréből adódóan e rendelkezések teljes érvényesüléséről gondoskodni azáltal, hogy a nemzeti jog minden, álláspontja szerint ellentétes rendelkezésének alkalmazását mellőzi, még ha e rendelkezések uniós joggal való összeegyeztethetőségét megerősítették is egy alkotmányjogi eljárásban?


title: C-924/19. sz. ügy: A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FMS és FNZ kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/18

      A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FMS és FNZ kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
      (C-924/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/27)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: FMS és FNZ

         Alperesek: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      1./   [új elfogadhatatlansági ok]
      Értelmezhetőek-e a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (átdolgozás) szóló 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: eljárási irányelv) 33. cikkének az elfogadhatatlan kérelmekre vonatkozó rendelkezései oly módon, hogy azzal ellentétes az a tagállami szabályozás, amely szerint a menekültügyi eljárásban elfogadhatatlan az olyan kérelem, amely szerint a kérelmező olyan országon keresztül érkezett, ahol üldözésnek vagy a súlyos sérelem veszélyének nincs kitéve, vagy ha abban az országban, amin keresztül Magyarországra érkezett, a megfelelő szintű védelem biztosított?
      2./   [menekültügyi eljárás folytatása]

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 18. cikkével összefüggésben az eljárási irányelv 6. cikkét, 38. cikkének (4) bekezdését, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásának kötelezettségét előíró (34) preambulumbekezdését, hogy a tagállami menekültügyi hatóságnak biztosítania kell a kérelmező részére a menekültügyi eljárás megindításának lehetőségét olyan esetben, amikor az 1. pontban hivatkozott elfogadhatatlansági okra hivatkozással nem vizsgálja meg érdemben a menedékkérelmet, és a kérelmezőt kiutasítja a harmadik országba, amely azonban nem fogadja vissza a kérelmezőt?

                  b)

                  Ha a 2. a) kérdésre igen a válasz, akkor mit jelent pontosan ez a kötelezettség? Új menedékkérelem benyújtásának lehetővé tételét az eljárási irányelv 33. cikke (2) bekezdésének d) pontja és 40. cikke szerinti ismételt kérelemre vonatkozó negatív következmények alkalmazásának tilalmával, vagy a menekültügyi eljárás hivatalbóli megindítását/folytatását?

                  c)

                  Ha 2. a) kérdésre igen a válasz, akkor figyelemmel az eljárási irányelv 38. cikkének (4) bekezdésére is, ebben az új eljárásban a tagállam változatlan ténybeli helyzet esetén vizsgálhatja-e újból a kérelem elfogadhatatlanságát is (tehát lehetőség van-e az eljárási irányelv III. fejezetében szereplő bármilyen típusú eljárást, pl. újból elfogadhatatlansági okot alkalmazni) vagy érdemben kell megvizsgálni a menedékkérelmet a származási ország vonatkozásában?

                  d)

                  Következik-e a Charta 18. cikkével összefüggésben értelmezve az eljárási irányelv 33. cikkének (1) bekezdéséből és (2) bekezdésének b) és c) pontjából, továbbá a 35. és 38. cikkeiből, hogy az elfogadhatatlansági ok alkalmazásának, azaz az ezen alapuló döntés meghozatalának konjunktív feltétele a harmadik ország általi visszavétel, vagy ezen feltétel teljesülését elengedő csak az ilyen döntés végrehajtásánál vizsgálni?

            3. /   [tranzitzóna mint menekültügyi őrizet]

         E kérdések akkor relevánsak, ha a 2. pont alapján a menekültügyi eljárást folytatni kell.

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni az eljárási irányelv 43. cikkét, hogy azzal ellentétes az a tagállami szabályozás, amely lehetővé teszi azt, hogy a kérelmezőt négy hét után is a tranzitzónában tartsák fogva?

                  b)

                  Úgy kell-e értelmezni az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (átdolgozás) szóló 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: befogadási irányelv) 2. cikkének h) pontját összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy annak értelmében az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladóan őrizetnek minősül az alapügyhöz hasonló körülmények fennállása mellett (az önkéntes távozás semmilyen irányban nem lehetséges jogszerűen) a tranzitzónában történő elhelyezés?

                  c)

                  Összeegyeztethető-e az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó befogadási irányelv 8. cikkével az, hogy az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladóan a kérelmező őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?

                  d)

                  Összeegyeztethető-e az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó befogadási irányelv 8–9. cikkeivel az, hogy az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladó de facto fogva tartást megvalósító elhelyezésről nem születik őrizetbe vételt elrendelő határozat, az őrizet elrendelése és fenntartása jogszerűségére vonatkozó jogorvoslat nem biztosított, a de facto őrizetre a szükségesség és arányosság, őrizet alternatíváinak vizsgálata nélkül került sor, és az őrizet pontos időtartama, beleértve annak végső időpontját, nincs meghatározva?

                  e)

                  Értelmezhető-e úgy a Charta 47. cikke, hogy a tagállami bíróság ideiglenes intézkedésként kötelezheti a hatóságot arra, hogy a közigazgatási per befejezéséig a harmadik országbeli állampolgár részére őrizetnek nem minősülő, tranzitzónán kívüli tartózkodási helyet jelöljön ki abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy jogellenes fogva tartásról van szó?

            4./   [tranzitzóna mint idegenrendészeti őrizet]

         E kérdések akkor relevánsak, ha a 2. pont alapján nem a menekültügyi eljárást, hanem az idegenrendészeti eljárást kell lefolytatni.

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: visszatérési irányelv) (17), (24) preambulumbekezdését és 16. cikkét, összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy annak értelmében személyes szabadságtól való megfosztásnak minősül az alapügyhöz hasonló körülmények fennállása mellett (az önkéntes távozás semmilyen irányban nem lehetséges jogszerűen) a tranzitzónában történő elhelyezés?

                  b)

                  Összeegyeztethető-e a visszatérési irányelv (16) preambulumbekezdésével, 15. cikkének (1) bekezdésével, összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, ha a harmadik országbeli állampolgár őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert kiutasítás hatálya alatt áll, és anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?

                  c)

                  Összeegyeztethető-e a visszatérési irányelv (16) preambulumbekezdésével, 15. cikkének (2) bekezdésével, összhangban a Charta 6. cikkével, 47. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy a de facto fogva tartást megvalósító elhelyezésről nem születik őrizetbe vételt elrendelő határozat, az őrizet elrendelése és fenntartása jogszerűségére vonatkozó jogorvoslat nem biztosított, és a de facto őrizetre a szükségesség és arányosság, őrizet alternatíváinak vizsgálata nélkül került sor?

                  d)

                  Értelmezhető-e úgy a visszatérési irányelv 15. cikkének (1), (4)–(6) bekezdése, (16) preambulumbekezdése, összefüggésben a Charta 1., 4., 6. és 47. cikkével, hogy azokat sérti, ha az őrizetre úgy kerül sor, hogy annak pontos időtartama, beleértve annak végső időpontját, nincs meghatározva?

                  e)

                  Értelmezhető-e úgy az uniós jog, hogy a tagállami bíróság ideiglenes intézkedésként kötelezheti a hatóságot arra, hogy a közigazgatási per befejezéséig a harmadik országbeli állampolgár részére őrizetnek nem minősülő, tranzitzónán kívüli tartózkodási helyet jelöljön ki abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy jogellenes fogva tartásról van szó?

            5./   [hatékony jogorvoslat a kiutasítási célországot módosító döntés vonatkozásában]
      Úgy kell-e értelmezni a visszatérési irányelvnek a „kiutasításhoz kapcsolódó határozatokkal” szembeni hatékony jogorvoslat biztosítására vonatkozó 13. cikkét összefüggésben a Charta 47. cikkével, hogy a célországot módosító határozat ellen benyújtott jogorvoslati kérelmet legalább egyszer bíróságnak kell felülvizsgálnia abban az esetben, ha a tagállami jogszabály által biztosított jogorvoslat nem minősül hatékonynak?

         (1)  HL 2013., L 180., 60. o.

         (2)  HL 2013., L 180., 96. o.

         (3)  HL 2008., L 348., 98. o.


title: C-925/19. sz. ügy: A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SA és SA junior kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/20

      A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SA és SA junior kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
      (C-925/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/28)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: SA és SA junior

         Alperesek: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság és Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      1./   [új elfogadhatatlansági ok]
      Értelmezhetőek-e a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (átdolgozás) szóló 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: eljárási irányelv) 33. cikkének az elfogadhatatlan kérelmekre vonatkozó rendelkezései oly módon, hogy azzal ellentétes az a tagállami szabályozás, amely szerint a menekültügyi eljárásban elfogadhatatlan az olyan kérelem, amely szerint a kérelmező olyan országon keresztül érkezett, ahol üldözésnek vagy a súlyos sérelem veszélyének nincs kitéve, vagy ha abban az országban, amin keresztül Magyarországra érkezett, a megfelelő szintű védelem biztosított?
      2./   [menekültügyi eljárás folytatása]

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 18. cikkével összefüggésben az eljárási irányelv 6. cikkét, 38. cikkének (4) bekezdését, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásának kötelezettségét előíró (34) preambulumbekezdését, hogy a tagállami menekültügyi hatóságnak biztosítania kell a kérelmező részére a menekültügyi eljárás megindításának lehetőségét olyan esetben, amikor az 1. pontban hivatkozott elfogadhatatlansági okra hivatkozással nem vizsgálja meg érdemben a menedékkérelmet, és a kérelmezőt kiutasítja a harmadik országba, amely azonban nem fogadja vissza a kérelmezőt?

                  b)

                  Ha a 2. a) kérdésre igen a válasz, akkor mit jelent pontosan ez a kötelezettség? Új menedékkérelem benyújtásának lehetővé tételét az eljárási irányelv 33. cikke (2) bekezdésének d) pontja és 40. cikke szerinti ismételt kérelemre vonatkozó negatív következmények alkalmazásának tilalmával, vagy a menekültügyi eljárás hivatalbóli megindítását/folytatását?

                  c)

                  Ha 2. a) kérdésre igen a válasz, akkor figyelemmel az eljárási irányelv 38. cikkének (4) bekezdésére is, ebben az új eljárásban a tagállam változatlan ténybeli helyzet esetén vizsgálhatja-e újból a kérelem elfogadhatatlanságát is (tehát lehetőség van-e az eljárási irányelv III. fejezetében szereplő bármilyen típusú eljárást, pl. újból elfogadhatatlansági okot alkalmazni) vagy érdemben kell megvizsgálni a menedékkérelmet a származási ország vonatkozásában?

                  d)

                  Következik-e a Charta 18. cikkével összefüggésben értelmezve az eljárási irányelv 33. cikkének (1) bekezdéséből és (2) bekezdésének b) és c) pontjából, továbbá a 35. és 38. cikkeiből, hogy az elfogadhatatlansági ok alkalmazásának, azaz az ezen alapuló döntés meghozatalának konjunktív feltétele a harmadik ország általi visszavétel, vagy ezen feltétel teljesülését elengedő csak az ilyen döntés végrehajtásánál vizsgálni?

            3./   [tranzitzóna mint menekültügyi őrizet]

         E kérdések akkor relevánsak, ha a 2. pont alapján a menekültügyi eljárást folytatni kell.

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni az eljárási irányelv 43. cikkét, hogy azzal ellentétes az a tagállami szabályozás, amely lehetővé teszi azt, hogy a kérelmezőt négy hét után is a tranzitzónában tartsák fogva?

                  b)

                  Úgy kell-e értelmezni az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (átdolgozás) szóló 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: befogadási irányelv) 2. cikkének h) pontját összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy annak értelmében az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladóan őrizetnek minősül az alapügyhöz hasonló körülmények fennállása mellett (az önkéntes távozás semmilyen irányban nem lehetséges jogszerűen) a tranzitzónában történő elhelyezés?

                  c)

                  Összeegyeztethető-e az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó befogadási irányelv 8. cikkével az, hogy az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladóan a kérelmező őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?

                  d)

                  Összeegyeztethető-e az eljárási irányelv 26. cikke alapján alkalmazandó befogadási irányelv 8–9. cikkeivel az, hogy az eljárási irányelv 43. cikke szerinti négyhetes időtartamot meghaladó de facto fogva tartást megvalósító elhelyezésről nem születik őrizetbe vételt elrendelő határozat, az őrizet elrendelése és fenntartása jogszerűségére vonatkozó jogorvoslat nem biztosított, a de facto őrizetre a szükségesség és arányosság, őrizet alternatíváinak vizsgálata nélkül került sor, és az őrizet pontos időtartama, beleértve annak végső időpontját, nincs meghatározva?

                  e)

                  Értelmezhető-e úgy a Charta 47. cikke, hogy a tagállami bíróság ideiglenes intézkedésként kötelezheti a hatóságot arra, hogy a közigazgatási per befejezéséig a harmadik országbeli állampolgár részére őrizetnek nem minősülő, tranzitzónán kívüli tartózkodási helyet jelöljön ki abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy jogellenes fogva tartásról van szó?

            4./   [tranzitzóna mint idegenrendészeti őrizet]

         E kérdések akkor relevánsak, ha a 2. pont alapján nem a menekültügyi eljárást, hanem az idegenrendészeti eljárást kell lefolytatni.

                  a)

                  Úgy kell-e értelmezni a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: visszatérési irányelv) (17), (24) preambulumbekezdését és 16. cikkét, összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy annak értelmében személyes szabadságtól való megfosztásnak minősül az alapügyhöz hasonló körülmények fennállása mellett (az önkéntes távozás semmilyen irányban nem lehetséges jogszerűen) a tranzitzónában történő elhelyezés?

                  b)

                  Összeegyeztethető-e a visszatérési irányelv (16) preambulumbekezdésével, 15. cikkének (1) bekezdésével, összhangban a Charta 6. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, ha a harmadik országbeli állampolgár őrizetbe vételére kizárólag azért kerül sor, mert kiutasítás hatálya alatt áll, és anyagi fedezet hiányában saját magáról (szállásáról és ellátásáról) gondoskodni nem tud?

                  c)

                  Összeegyeztethető-e a visszatérési irányelv (16) preambulumbekezdésével, 15. cikkének (2) bekezdésével, összhangban a Charta 6. cikkével, 47. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével, hogy a de facto fogva tartást megvalósító elhelyezésről nem születik őrizetbe vételt elrendelő határozat, az őrizet elrendelése és fenntartása jogszerűségére vonatkozó jogorvoslat nem biztosított, és a de facto őrizetre a szükségesség és arányosság, őrizet alternatíváinak vizsgálata nélkül került sor?

                  d)

                  Értelmezhető-e úgy a visszatérési irányelv 15. cikkének (1), (4)–(6) bekezdése, (16) preambulumbekezdése, összefüggésben a Charta 1., 4., 6. és 47. cikkével, hogy azokat sérti, ha az őrizetre úgy kerül sor, hogy annak pontos időtartama, beleértve annak végső időpontját, nincs meghatározva?

                  e)

                  Értelmezhető-e úgy az uniós jog, hogy a tagállami bíróság ideiglenes intézkedésként kötelezheti a hatóságot arra, hogy a közigazgatási per befejezéséig a harmadik országbeli állampolgár részére őrizetnek nem minősülő, tranzitzónán kívüli tartózkodási helyet jelöljön ki abban az esetben, ha nyilvánvaló, hogy jogellenes fogva tartásról van szó?

            5./   [hatékony jogorvoslat a kiutasítási célországot módosító döntés vonatkozásában]
      Úgy kell-e értelmezni a visszatérési irányelvnek a „kiutasításhoz kapcsolódó határozatokkal” szembeni hatékony jogorvoslat biztosítására vonatkozó 13. cikkét összefüggésben a Charta 47. cikkével, hogy a célországot módosító határozat ellen benyújtott jogorvoslati kérelmet legalább egyszer bíróságnak kell felülvizsgálnia abban az esetben, ha a tagállami jogszabály által biztosított jogorvoslat nem minősül hatékonynak?

         (1)  HL 2013., L 180., 60. o.

         (2)  HL 2013., L 180., 96. o.

         (3)  HL 2008., L 348., 98. o.


title: C-932/19. sz. ügy: A Győri Ítélőtábla (Magyarország) által 2019. december 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JZ kontra OTP Jelzálogbank Zrt. és társai

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/22

      A Győri Ítélőtábla (Magyarország) által 2019. december 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JZ kontra OTP Jelzálogbank Zrt. és társai
      (C-932/19. sz. ügy)
      (2020/C 161/29)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Győri Ítélőtábla

         Az alapeljárás felei

         Felperes: JZ

         Alperesek: OTP Jelzálogbank Zrt., OTP Bank Nyrt., OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Ellentétes-e a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdésével a nemzeti jognak az a szabálya, amely a fogyasztói kölcsönszerződésben – az egyedileg megtárgyalt szerződési feltétel kivételével – semmisnek nyilvánítja azt a kikötést, amely szerint a pénzügyi intézmény a kölcsön-, illetve a lízingtárgy megvásárlásához nyújtott finanszírozási összeg folyósítására a vételi, a tartozás törlesztésére pedig az eladási vagy egyébként a folyósításkor meghatározott árfolyamtól eltérő típusú árfolyam alkalmazását rendeli, és e semmis kikötés helyébe a folyósítás és a törlesztés tekintetében egyaránt a nemzeti bank hivatalos devizaárfolyamának alkalmazására irányuló rendelkezést lépteti, anélkül, hogy számításba venné, hogy a fogyasztót e rendelkezés – a szerződés összes kikötésére figyelemmel – valóban különösen káros következményektől óvja-e meg, illetve nem teszi a fogyasztó számára lehetővé arra vonatkozó szándéka kinyilvánítását sem, hogy igényt tart-e az e jogszabály szerinti védelemre?

         (1)  HL 1993., L 95., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.


title: C-10/20. sz. ügy: Az Amtsgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. január 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flightright GmbH kontra Eurowings GmbH

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/23

      Az Amtsgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. január 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flightright GmbH kontra Eurowings GmbH
      (C-10/20. sz. ügy)
      (2020/C 161/30)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Amtsgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Flightright GmbH

         Alperes: Eurowings GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 261/2004 rendelet (1) 7. cikkével összefüggésben értelmezett 5. cikkének i) pontjában foglalt – törlés esetén járó kártalanításra vonatkozó – szabályozást, hogy aszerint a rendelet 7. cikkének megfelelő alkalmazásával, azok a légi utasok is jogosultak kártalanításra, akiket az átfoglalással a menetrend szerinti indulási idő előtt több mint egy órával korábban a végső célállomásra szállítottak, és így a helyettesítő járattal korábban érkeztek meg a végső célállomásra, mint a menetrend szerinti (törölt) járattal érkeztek volna meg?

                  2)

                              a)

                              Az 1. pontban feltett kérdésre adott igenlő válasz esetén: Csökkenthető-e a 261/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése, valamint 7. cikkének (2) bekezdése szerint a – főszabály szerint biztosítandó – kártalanítás összege a repülési távolság alapján, amennyiben az átfoglalás érkezési ideje a menetrend szerinti érkezés időpontja előtti?

                              b)

                              A 2. a) pontban feltett kérdésre adott igenlő válasz esetén: Kizárt-e a csökkentés lehetősége, amennyiben az átfoglalás indulási ideje lényegesen, mégpedig több mint három órával korábbi a menetrend szerinti indulási időhöz képest?

         (1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.)


title: C-17/20. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Olaszország) által 2020. január 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MC kontra U. T. G. – Prefettura di Foggia

text:
               11.5.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/24

      A Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Olaszország) által 2020. január 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MC kontra U. T. G. – Prefettura di Foggia
      (C-17/20. sz. ügy)
      (2020/C 161/31)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunale amministrativo regionale per la Puglia

         Az alapeljárás felei

         Felperes: MC

         Alperes: U. T. G. – Prefettura di Foggia

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összeegyeztethetők-e a kontradiktórius eljárás uniós jogelvként kialakított és elismert elvével a 2011. szeptember 6-i 159. sz., felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet 91., 92. és 93. cikkei, amennyiben azok nem írnak elő az eljáráson belül kontradiktórius vitát olyan személy javára, akivel szemben a hatóság „informazione interdittiva antimafia” (negatív mafiaellenes információs jelentés) kiállítását javasolja?