201806220171970682018/C 240/333072018CJC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180507293132C-307/18. sz. ügy: A Competition Appeal Tribunal, London (Egyesült Királyság) által 2018. május 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Generics (UK) Ltd, GlaxoSmithKline plc, Xellia Pharmaceuticals ApS, Alpharma, LLC, korábban Zoetis Products LLC, Actavis UK Ltd és Merck KGaA kontra Competition and Markets Authority
 ---documentbreak--- C2402018HU2920120180507HU0033292313A Competition Appeal Tribunal, London (Egyesült Királyság) által 2018. május 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Generics (UK) Ltd, GlaxoSmithKline plc, Xellia Pharmaceuticals ApS, Alpharma, LLC, korábban Zoetis Products LLC, Actavis UK Ltd és Merck KGaA kontra Competition and Markets Authority
   (C-307/18. sz. ügy)2018/C 240/33Az eljárás nyelve: angol
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Competition Appeal Tribunal, London

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Generics (UK) Ltd, GlaxoSmithKline plc, Xellia Pharmaceuticals ApS, Alpharma, LLC, korábban Zoetis Products LLC, Actavis UK Ltd és Merck KGaA

      Alperes: Competition and Markets Authority

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   Potenciális verseny

            1.

            Az [EUMSZ] 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában valamely gyógyszeripari termék szabadalmának jogosultja és a gyógyszer generikus változatával piacra lépni kívánó, generikus termékeket gyártó vállalkozás potenciális versenytársaknak tekinthetők-e, amennyiben a felek jóhiszeműen folytatnak jogvitát abban a kérdésben, hogy a szabadalom érvényes és/vagy a generikus termék sérti-e a szabadalmat?

            2.

            Eltérő választ kell-e adni az első kérdésre, ha:

                     (a)

                     a felek között a szóban forgó jogvitát is magában foglaló bírósági eljárás van folyamatban; és/vagy

                     (b)

                     a szabadalom jogosultja sikeresen kért ideiglenes intézkedést, amelynek eredményeként az említett bírósági eljárás befejezéséig a generikus termékeket gyártó vállalkozás a generikus termékét nem vezetheti be a piacra; és/vagy

                     (c)

                     a szabadalom jogosultja a generikus termékeket gyártó vállalkozást potenciális versenytársnak tekinti?

      Cél általi korlátozás

            3.

            Amennyiben bírósági eljárás van folyamatban annak elbírálása céljából, hogy valamely gyógyszeripari termékre vonatkozó szabadalom érvényes-e, és hogy valamely generikus termék sérti-e ezt a szabadalmat, továbbá nem állapítható meg, hogy az egyes felek az eljárásban milyen valószínűséggel lehetnek pernyertesek, a versenynek a[z EUMSZ] 101. cikk (1) bekezdése értelmében vett cél általi korlátozása valósul-e meg, amikor a felek a jogvita rendezése céljából olyan megállapodást kötnek, amelynek révén:

                     (a)

                     a generikus termékeket gyártó vállalkozás vállalja, hogy a megállapodás időtartama alatt (amely nem haladja meg a szabadalom lejártáig még hátralevő időt) generikus termékével nem lép piacra és a továbbiakban nem támadja meg a szabadalmat, és

                     (b)

                     a szabadalom jogosultja vállalja, hogy a generikus termékeket gyártó vállalkozás javára értéket ruház át olyan összegben, amely jelentősen meghaladja a jogvitával kapcsolatos megtakarított költségeket (a termékek kezelési idejét és az értékesítés akadozását is ideértve), és amely átruházás nem minősül a szabadalmi jogosult részére végzett termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak?

            4.

            Eltérő választ kell-e adni a harmadik kérdésre, ha:

                     (a)

                     a generikus termékeket gyártó vállalkozásra vonatkozó korlátozás terjedelme nem haladja meg a jogvita tárgyát képező szabadalom terjedelmét; és/vagy

                     (b)

                     a generikus termékeket gyártó vállalkozás javára átruházott érték összege kevesebb lehet, mint az a nyereség, amelyre a generikus termékeket gyártó vállalkozás akkor tett volna szert, ha a szabadalmi pert megnyeri és a generikus termékkel önállóan lép piacra?

            5.

            Eltérő választ kell-e adni a harmadik és a negyedik kérdésre, ha a megállapodás értelmében a szabadalmi jogosult engedélyezett generikus terméket jelentős, de korlátozott mennyiségekben szállít a generikus termékeket gyártó vállalkozás részére, és e megállapodás:

                     (a)

                     a szabadalmi jogosult által alkalmazott árak vonatkozásában nem eredményez jelentős versenykorlátozást; azonban

                     (b)

                     bizonyos olyan előnyöket biztosít a fogyasztók javára, amelyekre azok nem tettek volna szert, ha a szabadalmi jogosult megnyerte volna a pert, amely előnyök azonban jelentősen kisebbek, mint azok a teljeskörű versenyelőnyök, amelyekre a generikus termékeket gyártó vállalkozás akkor tett volna szert, ha pernyertessége esetén független generikus termékkel piacra lépett volna, vagy ez kizárólag a[z EUMSZ] 101. cikk (3) bekezdése értelmében vett értékelés szempontjából releváns?

      Hatás általi korlátozás

            6.

            A harmadik, negyedik és ötödik kérdésben ismertetett körülmények esetén a[z EUMSZ] 101. cikk (1) bekezdésének értelmében vett „hatás általi” versenykorlátozás valósul-e meg, vagy ez a bíróság olyan megállapításának függvénye, amely szerint egyezség hiányában:

                     (a)

                     a generikus termékeket gyártó vállalkozás valószínűleg megnyerte volna a szabadalmi pert (vagyis 50 %-nál kisebb volt annak az esélye, hogy a szabadalom érvényes és azt megsértették); vagy

                     (b)

                     a felek valószínűleg kevésbé korlátozó jellegű egyezséget kötöttek volna (vagyis 50 %-nál nagyobb volt az esélye annak, hogy kevésbé korlátozó jellegű egyezség születik)?

      A piac meghatározása

            7.

            Amennyiben a szabadalmaztatott gyógyszeripari termék terápiás szempontból az adott osztályba tartozó számos más gyógyszerrel helyettesíthető, és a[z EUMSZ] 102. cikk értelmében vett állítólagos visszaélést a szabadalmi jogosult olyan magatartása valósítja meg, amellyel a gyógyszer generikus változatait ténylegesen kizárja a piacról, a releváns termékpiac meghatározása szempontjából figyelembe kell-e venni ezeket a generikus termékeket annak ellenére, hogy azok a szabadalom lejártát megelőzően jogszerűen nem kerülhetnének piacra, ha (bár ez bizonytalan) a szóban forgó szabadalom érvényes és azt e generikus termékek sértik?

      Visszaélés

            8.

            A fenti harmadik, negyedik és ötödik kérdés keretében ismertetett körülmények között, amennyiben a szabadalmi jogosult erőfölényben van, annak az említett megállapodás megkötésére irányuló magatartása a[z EUMSZ] 102. cikk értelmében vett visszaélésnek minősül-e?

            9.

            Eltérő választ kell-e adni a nyolcadik kérdésre, ha a szabadalmi jogosult ilyen megállapodást nem a jelenlegi jogvita rendezése, hanem jogvita elkerülése érdekében köt meg?

            10.

            Eltérő választ-kell-e adni a nyolcadik vagy a kilencedik kérdésre, ha:

                     (a)

                     a szabadalmi jogosult olyan stratégiát követ, amelynek keretében a generikus termékek korlátlan piacra lépésének kizárása céljából számos ilyen megállapodást köt; és

                     (b)

                     az első ilyen megállapodás megkötése azzal a következménnyel jár, hogy a gyógyszertárak gyógyszeripari termékek beszerzésével kapcsolatban felmerülő költségeinek a közegészségügyi hatóságok általi támogatására vonatkozó nemzeti megállapodások felépítésénél fogva, a szóban forgó gyógyszeripari termékre vonatkozó támogatás mértéke korlátozott, ami a közegészségügyi hatóságok számára lényeges megtakarítást eredményez (jóllehet, e megtakarítás jelentősen kisebb mértékű, mint amekkora abban az esetben lenne, ha a generikus termékeket gyártó vállalkozás a szabadalmi per megnyerése esetén generikus terméket önállóan vezetne be a piacra); és

                     (c)

                     az említett megtakarításra a felek szándéka egyáltalán nem terjedt ki egyik megállapodás megkötésének idején sem?


201806220251970762018/C 240/066422016CJC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL201805175511C-642/16. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Junek Europ-Vertrieb GmbH kontra Lohmann & Rauscher International GmbH & Co. KG (Előzetes döntéshozatal — Szellemi tulajdon — Védjegyjog — 207/2009/EK rendelet — 13. cikk — A védjegyhez fűződő jog kimerülése — Párhuzamos import — A védjeggyel ellátott áru átcsomagolása — Újracímkézés — Az orvostechnikai eszközökre alkalmazandó feltételek)
 ---documentbreak--- C2402018HU510120180517HU00065151A Bíróság (ötödik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Junek Europ-Vertrieb GmbH kontra Lohmann & Rauscher International GmbH & Co. KG
   (C-642/16. sz. ügy) (
         1
      )
   „(Előzetes döntéshozatal — Szellemi tulajdon — Védjegyjog — 207/2009/EK rendelet — 13. cikk — A védjegyhez fűződő jog kimerülése — Párhuzamos import — A védjeggyel ellátott áru átcsomagolása — Újracímkézés — Az orvostechnikai eszközökre alkalmazandó feltételek)”2018/C 240/06Az eljárás nyelve: német
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Bundesgerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Junek Europ-Vertrieb GmbH

      Alperes: Lohmann & Rauscher International GmbH & Co. KG

      Rendelkező rész

   Az [európai uniós] védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 13. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a védjegyjogosult nem ellenezheti egy orvostechnikai eszköz párhuzamos importőr általi, eredeti belső és külső csomagolásában történő további forgalmazását, amennyiben az importőr azt az alapügyben szóban forgóhoz hasonló további címkével látta el, amely tartalmánál, funkciójánál, méreténél és megjelenésénél fogva nem jelent veszélyt a védjeggyel ellátott orvostechnikai eszköz származási garanciáját illetően.
   (
         1
      )	HL C 104., 2017.4.3.


201806220781970272018/C 240/653112018TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180517565611T-311/18. sz. ügy: 2018. május 17-én benyújtott kereset – Buck kontra EUIPO – Unger Holding (BUCK)
 ---documentbreak--- C2402018HU5610120180517HU00655615612018. május 17-én benyújtott kereset – Buck kontra EUIPO – Unger Holding (BUCK)
   (T-311/18. sz. ügy)2018/C 240/65A keresetlevél nyelve: angol
      Felek

      Felperes: Društvo za proizvodnju inženjering i usluge Buck d.o.o. (Belgrád, Szerbia) (képviselő: I. Lázaro Betancor ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Unger Holding GmbH (Herne, Németország)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

      A vitatott védjegy: az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás a fehér és piros színű BUCK ábrás védjegy tekintetében – 1 218 386. sz., az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

      Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2018. március 7-én hozott határozata (R 1024/2017-4. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

            —

            az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok

            —

            a 2017/1001 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének megsértése;

            —

            a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


201806220361970382018/C 240/343302018CJC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180507313331C-330/18 P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-624/16. sz., Bruno Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2018. március 7-én hozott ítélete ellen Bruno Gollnisch által 2018. május 7-én benyújtott fellebbezés
 ---documentbreak--- C2402018HU3110120180507HU0034311333A Törvényszék (hatodik tanács) T-624/16. sz., Bruno Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2018. március 7-én hozott ítélete ellen Bruno Gollnisch által 2018. május 7-én benyújtott fellebbezés
   (C-330/18 P. sz. ügy)2018/C 240/34Az eljárás nyelve: francia
      Felek

      Fellebbező: Bruno Gollnisch (képviselő: B. Bonnefoy-Claudet avocat)

      A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

      A fellebbező kérelmei

   A megtámadott ítélet ellen irányuló kérelmek:

            —

            A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-624/16. sz. ügyben 2018. március 7-én hozott ítéletét;

            —

            az ítélkezési gyakorlatra vonatkozóan feltett kérdésekről a jogszabályoknak megfelelően határozzon;

            —

            utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé új határozathozatal céljából;

            —

            a fellebbezés keretében felmerült eljárási költségek jogcímén ítéljen meg a fellebbezőnek 12500 €-;

            —

            kötelezze a Parlamentet a költségek viselésére.

      A fellebbezés befogadása esetére előterjesztett kérelmek:

            —

            A Bíróság döntsön a jogvitáról, amennyiben úgy ítéli meg, hogy elegendő információval rendelkezik;

            —

            semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának 2016. július 1-jei határozatát, a pénzügyekért felelős főigazgató 2016. július 6-i levelében foglalt értesítést és végrehajtási intézkedéseket és a 2016. július 5-i 2016–914. sz. terhelési értesítést;

            —

            adjon helyt a fellebbező első fokon előterjesztett kérelmeinek;

            —

            ítéljen meg a fellebbező részére 20000 €- nem vagyoni kár megtérítéseként;

            —

            kötelezze a Parlamentet az összes költség viselésére.

      Másodlagos kérelmek:

            —

            A Bíróság rendelje el az eljárásnak a Franciaországban indított büntetőeljárás befejezéséig tartó felfüggesztését;

            —

            rendelje el a Főtitkár határozatának ezen időre történő felfüggesztését és az e határozat alapján beszedett összegnek a fellebbező részére történő teljes mértékű visszatérítését.

      Jogalapok és fontosabb érvek

            1.

            Az első, a Főtitkár hatáskörének hiányára és az Európai Parlament eljárási szabályzatának 25. cikke (3) bekezdésének megsértésére alapított jogalap
            A megtámadott ítélet olyan döntéshozatali hatáskörrel ruházza fel a Főtitkárt, amely alapján az egyedül dönthet jogosulatlan kifizetések fennállásáról, miközben a korábbi ítélkezési gyakorlat és dokumentumok szövege értelmében a Főtitkár csak vizsgálati, javaslattételi és végrehajtási hatáskörrel rendelkezik.

            2.

            A második, az „una via electa” és „a polgári eljárás a büntető eljáráshoz van kötve” alapelvek be nem tartására alapított jogalap
            A fellebbezéssel megtámadott ítélet tévesen állapítja meg, hogy a hivatkozott alapelv a nemzeti jog és nem pedig az uniós jog hatálya alá tartozik, és hogy a jelen ügynek nincsen büntetőjogi vetülete.

            3.

            A harmadik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap
            A megtámadott ítélet 1) nem helyezte vissza a fellebbezőt a meghallgatáshoz való alapvető jogába, amelytől az eljárás során végig megfosztották; 2) helyt adott a Parlament adminisztrációja általi puszta gyanú minősítésnek, miközben olyan – végeredményben megalapozatlan – kifogásról volt szó, amelyet az említett eljárásban a fellebbező ellen fogalmaztak meg, és e kifogások változó és pontatlan jellege a hatékony védelem előterjesztésének akadályát jelentette; 3) figyelmen kívül hagyta a Parlamentnek a fellebbező által küldött azon levéllel kapcsolatos hallgatásából eredő következményeket, amelyben a fellebbező az asszisztens által végzett, a tőle elvárt munkára vonatkozó bizonyítékok pontos természetét kérdezte.

            4.

            A negyedik, hátrányos megkülönböztetésre és a fumus persecutionis-ra, valamint a bizonyítási teher megfordulására alapított jogalap
            A megtámadott ítélet nem minősíti ilyennek a hátrányos megkülönböztetés és a fumus persecutionis valószínűsítő körülményeit, és kizárja a fellebbező által hivatkozott ítélkezési gyakorlat politikai okon alapuló hátrányos megkülönböztetés eseteire analógia útján történő alkalmazhatóságát.

            5.

            Az ötödik, az indokolás elégtelenségére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkének megsértésére alapított jogalap
            A megtámadott ítélet tévesen állapította meg, hogy a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére irányuló eljárás érvényességére, és következésképpen a végleges jogi aktusra vonatkozóan az ezen eljárás közbenső dokumentumai nem bírnak jogi értékkel. A megtámadott ítélet tehát nem vonta le a következtetéseket azon tényből, hogy mind ezen indokolások változásai és a Parlamentnek a fellebbező pontosítás iránti kérelmeivel kapcsolatos hallgatása nem tette lehetővé a fellebbező számára azt, hogy megtudja, miként tudja bizonyítani a jogsértés hiányát.

            6.

            A hatodik, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértésére alapított jogalap
            A megtámadott ítélet megállapította, hogy annak szükségessége, hogy egy képviselő megőrizze az asszisztensei által végzett munkára vonatkozó bizonyítékokat, sem visszamenőleges hatállyal, sem kötelező erővel nem bír.

            7.

            A hetedik, a bizonyítékok téves minősítésére, a tények elferdítésére és az indokolás ellentmondásaira alapított jogalap
            A megtámadott ítélet egyoldalú, a posteriori, jogalap nélküli és összefüggéstelen elméletet dolgozott ki az asszisztens által végzett munkának az elismert és megengedett bizonyítási eszközeire vonatkozóan, a megtámadott ítélet önkényesen figyelmen kívül hagyta a fellebbező által előterjesztett bizonyítékokat és azt kifogásolta, hogy az eljárás során nem nyújtott be újat.

            8.

            A nyolcadik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap
            A megtámadott ítélet úgy véli egyfelől, hogy a végrehajtási intézkedések nem biztosítanak mérlegelési jogkört a Főtitkár számára arra vonatkozóan, hogy döntést hozzon, másfelől hogy a fellebbező nem terjesztett elő elegendő érvet a végrehajtási intézkedések vagy azon szövegek ellen, amelyeken ezen intézkedések alapulnak.


201806220411970822018/C 240/663122018TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180514565722T-312/18. sz. ügy: 2018. május 14-én benyújtott kereset – Dentsply De Trey kontra EUIPO – IDS (AQUAPRINT))
 ---documentbreak--- C2402018HU5620120180514HU00665625722018. május 14-én benyújtott kereset – Dentsply De Trey kontra EUIPO – IDS (AQUAPRINT))
   (T-312/18. sz. ügy)2018/C 240/66A keresetlevél nyelve: angol
      Felek

      Felperes: Dentsply De Trey GmbH (Konstanz, Németország) (képviselő: S. Clark Solicitor)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: IDS SpA (Savona, Olaszország)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

      A vitatott védjegy: AQUAPRINT európai uniós szóvédjegy – 12 272 407. sz. védjegybejelentés

      Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. február 26-án hozott határozata (R 1438/2017-2. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, azon részét kivéve, amelyben a fellebbezési tanács megállapította, hogy az áruk azonosak/hasonlóak, és az érintett vásárlóközönség a fogászat terén szakosodott;

            —

            a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke értelmében az EUIPO-t és adott esetben a beavatkozó felet kötelezze a jelen eljárásban a Dentsply részéről felmerült költségek viselésére;

            —

            változtassa meg a határozatot a költségviselésre vonatkozó rész tekintetében is, és a Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése értelmében rendelkezzen úgy, hogy az EUIPO a pervesztes beavatkozó felet kötelezze a fellebbezési tanács és a felszólalási osztály előtti eljárások során felmerült költségek viselésére.

      Jogalapok

            —

            a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése;

            —

            a 2017/1001 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének a megsértése.


201806220691970212018/C 240/355772015TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180529343411T-577/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 29-i ítélete – Uribe-Etxebarría Jiménez kontra EUIPO – Núcleo de comunicaciones y control (SHERPA) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — SHERPA európai uniós szóvédjegy — A korábbi SHERPA nemzeti szóvédjegy — Részleges törlés — A jogvita tárgya a fellebbezési tanács előtt — A védjegy tényleges használata — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése] — A 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 60. cikke (2) bekezdésének a) pontja] — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja]”)
 ---documentbreak--- C2402018HU3410120180529HU0035341341A Törvényszék 2018. május 29-i ítélete – Uribe-Etxebarría Jiménez kontra EUIPO – Núcleo de comunicaciones y control (SHERPA)
   (T-577/15. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — SHERPA európai uniós szóvédjegy — A korábbi SHERPA nemzeti szóvédjegy — Részleges törlés — A jogvita tárgya a fellebbezési tanács előtt — A védjegy tényleges használata — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése] — A 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 60. cikke (2) bekezdésének a) pontja] — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja]”)”2018/C 240/35Az eljárás nyelve: spanyol
      Felek

      Felperes: Xabier Uribe-Etxebarría Jiménez (Erandio, Spanyolország) (képviselő: M. Esteve Sanz ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: J. Crespo Carrillo meghatalmazott)

      A másik fél az eljárásban: Núcleo de comunicaciones y control, SL (Madrid, Spanyolország) (képviselők: P. López Ronda, G. Macías Bonilla, G. Marín Raigal és E. Armero Lavie ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Núcleo de comunicaciones y control és X. Uribe-Etxebarría Jiménez közötti törlési eljárással kapcsolatban 2015. július 17-én hozott határozata (R 1135/2014-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának (EUIPO) 2015. július 17-i határozatát (R 1135/2014-2. sz. ügy) a vitatott védjeggyel jelölt, 9. osztályba tartozó árukra vonatkozó részében hatályon kívül helyezi.

            2)

            A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

            3)

            Az EUIPO viseli a saját költségeit, valamint a Xabier Uribe-Etxebarría Jiménez részéről felmerült költségek egyharmad részét.

            4)

            X. Uribe-Etxebarría Jiménez viseli saját költségeinek kétharmad részét.

            5)

            A Núcleo de comunicaciones y control, SL maga viseli saját költségeit.

      (
         1
      )	HL C 406., 2015.12.7.


201806220681970452018/C 240/491972017TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180504444411T-197/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 4-i végzése – Abel és társai kontra Bizottság („Szerződésen kívüli felelősség — Környezet — A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek szennyező kibocsátásaira vonatkozó rendelet Bizottság általi elfogadása — A felperesek által állítólagosan elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem — A kár tényleges és biztos jellegének hiánya — Olyan helyzet, amely morálisan bármely személyt érinthet — A megtéríthető kár hiánya — Meghagyás kibocsátása iránti kérelem”)
 ---documentbreak--- C2402018HU4410120180504HU0049441441A Törvényszék 2018. május 4-i végzése – Abel és társai kontra Bizottság
   (T-197/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Szerződésen kívüli felelősség — Környezet — A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek szennyező kibocsátásaira vonatkozó rendelet Bizottság általi elfogadása — A felperesek által állítólagosan elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem — A kár tényleges és biztos jellegének hiánya — Olyan helyzet, amely morálisan bármely személyt érinthet — A megtéríthető kár hiánya — Meghagyás kibocsátása iránti kérelem”)”2018/C 240/49Az eljárás nyelve: francia
      Felek

      Felperes: Marc Abel (Montreuil, Franciaország), és a végzés mellékletében megnevezett többi 1428 felperes (képviselő: J. Assous ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. F. Brakeland, M. Huttunen és A. Becker meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem azon kár megtérítése iránt, amely a felpereseket a 692/2008/EK rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. április 20 i (EU) 2016/646 rendelet (HL 2016. L 109, 1. o.) elfogadása következtében érte.

      A végzés rendelkező része

            1)

            A Törvényszék a keresetet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék Marc Abelt és a mellékletben megnevezett többi felperest kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 151., 2017.5.15.


201806220571970422018/C 240/673142018TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180515575821T-314/18. sz. ügy: 2018. május 15-én benyújtott kereset – Hashem és Assi kontra ESZT
 ---documentbreak--- C2402018HU5710120180515HU00675715822018. május 15-én benyújtott kereset – Hashem és Assi kontra ESZT
   (T-314/18. sz. ügy)2018/C 240/67Az eljárás nyelve: spanyol
      Felek

      Felperesek: Hashem Asad Mohammad Hashem (Ammán, Jordánia), Souhair H. B. Assi (Ammán) (képviselők: R. Vallina Hoset, A. Sellés Marco, C. Iglesias Megías és A. Lois Perreau de Pinninck ügyvédek)

      Alperes: Egységes Szanálási Testület

      Kérelmek

   A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

            —

            állapítsa meg az Egységes Szanálási Testület szerződésen kívüli felelősségét, és kötelezze azt az aktusainak és mulasztásainak összességével a felpereseknek okozott kár megtérítésére, amelyek a felperesek Banco Popular Español S. A. alárendelt kötvényekben fennálló befektetéseinek teljes elvesztéséhez vezettek;

            —

            kötelezze a Testületet, hogy fizesse meg a felpereseknek az elszenvedett kár megtérítéseként a következő összeget: elsődlegesen fizesse vissza a Banco Popular részvényekbe fektetett 5571434,73 eurót; vagy másodlagosan az előzőre tekintettel 2341142,51 eurót;

            —

            a követelt összeget növelje meg a 2017. június 7-től a jelen eljárást befejező ítélet kihirdetésének napjáig esedékes kompenzációs kamattal;

            —

            a követelt összeget növelje meg a jelen ítélet kihirdetésének napjától a követelt összeg teljes kifizetésének napjáig az EKB által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított kamatláb két százalékponttal növelt értékének megfelelő késedelmi kamattal;

            —

            a Testületet kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A főbb jogalapok és érvek hasonlóak a T-659/17. sz., Vallina Fonseca kontra Egységes Szanálási Testület ügyben (HL 2017. C 424., 42. o.) hivatkozottakhoz.


201806220451970562018/C 240/502062017TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180516444522T-206/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 16-i végzése – Argus Security Projects kontra Bizottság és EUBAM Líbia (Megsemmisítés iránti kereset — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Versenytárgyalásos eljárás — Az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója keretében biztonsági szolgáltatások nyújtása — Az ajánlattevő ajánlatának elutasítása és a szerződés más ajánlattevőnek történő odaítélése — A szerződés odaítélését követően felmerülő bizonyítékok — Az eredeti piaci feltételek alapvető megváltoztatása — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset)
 ---documentbreak--- C2402018HU4420120180516HU0050442452A Törvényszék 2018. május 16-i végzése – Argus Security Projects kontra Bizottság és EUBAM Líbia
   (T-206/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(Megsemmisítés iránti kereset — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Versenytárgyalásos eljárás — Az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója keretében biztonsági szolgáltatások nyújtása — Az ajánlattevő ajánlatának elutasítása és a szerződés más ajánlattevőnek történő odaítélése — A szerződés odaítélését követően felmerülő bizonyítékok — Az eredeti piaci feltételek alapvető megváltoztatása — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset)”2018/C 240/50Az eljárás nyelve: francia
      Felek

      Felperes: Argus Security Projects Ltd (Limassol, Ciprus) (képviselők: T. Bontinck és A. Guillerme ügyvédek)

      Alperesek: Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre, P. Aalto és L. Baumgart meghatalmazottak), az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) (képviselő: E. Raoult ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) azon határozatának megsemmisítésére irányuló, az EUMSZ 263. cikkre alapított kérelem, amely elutasítja a felperes által az EUBAM Libya keretében integrált határigazgatásra irányuló biztonsági szolgáltatásokra vonatkozó szerződés (EUBAM-13-020. sz. szerződés) versenytárgyalásos eljárás útján történő odaítélése érdekében benyújtott ajánlatot és a szerződést a Garda World Ltd számára ítéli oda.

      A végzés rendelkező része

            1)

            A Törvényszék a keresetet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék az Argus Security Projects Ltd.-t kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 195., 2017.6.19.


201806220271970292018/C 240/07302017CJC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL201805175622C-30/17. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Dyrektor Izby Celnej w Poznaniu kontra Kompania Piwowarska S. A. w Poznaniu (Előzetes döntéshozatal — Adórendelkezések — Jövedéki adók — 92/83/EGK irányelv — A 3. cikk (1) bekezdése — Alkohol és alkoholtartalmú italok — Sör — Ízesített sör — Plato-fok — Számítási mód)
 ---documentbreak--- C2402018HU520120180517HU00075262A Bíróság (negyedik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Dyrektor Izby Celnej w Poznaniu kontra Kompania Piwowarska S. A. w Poznaniu
   (C-30/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(Előzetes döntéshozatal — Adórendelkezések — Jövedéki adók — 92/83/EGK irányelv — A 3. cikk (1) bekezdése — Alkohol és alkoholtartalmú italok — Sör — Ízesített sör — Plato-fok — Számítási mód)”2018/C 240/07Az eljárás nyelve: lengyel
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Naczelny Sąd Administracyjny

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Dyrektor Izby Celnej w Poznaniu

      Alperes: Kompania Piwowarska S. A. w Poznaniu

      Rendelkező rész

   Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ízesített sörök adóalapjának Plato-fok szerint történő meghatározásakor az eredeti sörlé szárazanyag-tartalmát kell figyelembe venni, és figyelmen kívül kell hagyni az erjedés befejeződését követően hozzáadott ízesítőanyagokat és cukorszirupot.
   (
         1
      )	HL C 161., 2017.5.22.


201806220421970162018/C 240/365662016TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180517353511T-566/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 17-i ítélete – Josefsson kontra Parlament („Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozatlan idejű szerződés — Elbocsátás — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 47. cikke c) pontjának i. alpontja — Nyilvánvaló mérlegelési hiba — Meghallgatáshoz való jog — A megfelelő ügyintézés elve — Gondoskodási kötelezettség”)
 ---documentbreak--- C2402018HU3510120180517HU0036351351A Törvényszék 2018. május 17-i ítélete – Josefsson kontra Parlament
   (T-566/16. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozatlan idejű szerződés — Elbocsátás — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 47. cikke c) pontjának i. alpontja — Nyilvánvaló mérlegelési hiba — Meghallgatáshoz való jog — A megfelelő ügyintézés elve — Gondoskodási kötelezettség”)”2018/C 240/36Az eljárás nyelve: angol
      Felek

      Felperes: Erik Josefsson (Malmö, Svédország) (képviselők: T. Bontinck, A. Guillerme és M. Forgeois ügyvédek)

      Alperes: Európai Parlament (képviselők: kezdetben M. Dean és L. Deneys, később M. Dean és Í. Ní Riagáin Düro meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 270. cikkre alapított, egyrészt a Parlament munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának a felperes ideiglenes alkalmazotti jogviszonyát megszüntető, 2014. december 19-i határozatának megsemmisítése, másrészt pedig a felperest állítólag ért nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának Erik Josefsson ideiglenes alkalmazotti jogviszonyát megszüntető, 2014. december 19-i határozatát.

            2)

            A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

            3)

            A Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 27., 2016.1.25. (eredetileg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékén F-138/15. szám alatt nyilvántartásba vett és 2016. szeptember 1-jén az Európai Unió Törvényszékéhez áttett ügy).


201806220201970712018/C 240/082292017CJC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL201805176611C-229/17. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Evonik Degussa GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal — Környezet — Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Európai Unión belüli kereskedelmének rendszere — Térítésmentes kiosztás — 2003/87/EK irányelv — 10a. cikk — I. melléklet — 2011/278/UE határozat — Az I. melléklet 2. pontja — A termék-referenciaértékek meghatározása — Hidrogéngyártás — A hidrogén termék-referenciaértékeire vonatkozó rendszerhatárok — A nagyfűtőértékű gáz forrásanyagában jelen lévő hidrogén szétválasztási folyamata)
 ---documentbreak--- C2402018HU610120180517HU00086161A Bíróság (hatodik tanács) 2018. május 17-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Evonik Degussa GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland
   (C-229/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(Előzetes döntéshozatal — Környezet — Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Európai Unión belüli kereskedelmének rendszere — Térítésmentes kiosztás — 2003/87/EK irányelv — 10a. cikk — I. melléklet — 2011/278/UE határozat — Az I. melléklet 2. pontja — A termék-referenciaértékek meghatározása — Hidrogéngyártás — A hidrogén termék-referenciaértékeire vonatkozó rendszerhatárok — A nagyfűtőértékű gáz forrásanyagában jelen lévő hidrogén szétválasztási folyamata)”2018/C 240/08Az eljárás nyelve: német
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Verwaltungsgericht Berlin

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Evonik Degussa GmbH

      Alperes: Bundesrepublik Deutschland

      Rendelkező rész

   A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat I. mellékletének 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy egy olyan folyamat, mint az alapügyben szereplő, amely nem teszi lehetővé a kémiai szintézis által történő hidrogéngyártást, hanem kizárólag ennek a gázkeverékben már jelen lévő anyagnak a szétválasztását, nem tartozik a hidrogén termék-referenciaértékére vonatkozó rendszerhatárok közé. Ez csak akkor lenne másként, ha e folyamat egyrészt a 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete értelmében vett „hidrogéngyártáshoz” kapcsolódna, másrészt, ha ahhoz műszakilag kötődne.
   (
         1
      )	HL C 256., 2017.8.7.


201806220701970632018/C 240/514702017TC24020180709HU01HUINFO_JUDICIAL20180515454511T-470/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 15-i végzése – Sensotek kontra EUIPO – Senso Tecnologie (senso tek) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A senso tek európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi SENSOTEC európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/209/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
 ---documentbreak--- C2402018HU4510120180515HU0051451451A Törvényszék 2018. május 15-i végzése – Sensotek kontra EUIPO – Senso Tecnologie (senso tek)
   (T-470/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A senso tek európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi SENSOTEC európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/209/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)”2018/C 240/51Az eljárás nyelve: német
      Felek

      Felperes: Sensotek GmbH (Reichenbach an der Fils, Németország) (képviselő: J. Klink ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Senso Tecnologie Srl (Róma, Olaszország)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Senso Tecnologie és a Sensotek közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2017. május 16-án hozott határozata (R 1953/2016-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

            1)

            A Törvényszék a keresetet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék a Sensotek GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 309., 2017.9.18.


201806290221986342018/C 249/082392018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL201804035621C-239/18. sz. ügy: A Thüringer Oberlandesgericht (Németország) által 2018. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH kontra Freistaat Thüringen
 ---documentbreak--- C2492018HU510120180403HU00085162A Thüringer Oberlandesgericht (Németország) által 2018. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH kontra Freistaat Thüringen
   (C-239/18. sz. ügy)2018/C 249/08Az eljárás nyelve: német
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Thüringer Oberlandesgericht

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

      Alperes: Freistaat Thüringen

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

            1.

            Fennáll-e az 1768/95/EK rendelet (
                  1
               ) 11. cikkének (1) bekezdése alapján a hivatalos szervekkel szemben olyan adatszolgáltatási igény, amely kizárólag növényfajokra vonatkozó adatszolgáltatásra irányul anélkül, hogy oltalmazott fajtára vonatkozó adatokra is kiterjedne?

            2.

            Feltéve, hogy az első kérdésre adandó válasz eredményeképpen érvényesíthető ilyen adatszolgáltatási igény:

                     a)

                     Az 1768/95/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése (első francia bekezdésének) értelmében a mezőgazdasági termelés ellenőrzésében részt vevő hivatalos szervről van-e szó abban az esetben, ha a hatóság a mezőgazdasági termelők uniós forrásokból való szubvencionálásának ellenőrzésével foglalkozik, és e tekintetben a kérelmező mezőgazdasági termelők olyan adatait tárolja, amelyek (növény)fajokra is vonatkoznak?

                     b)

                     Jogosult-e a hivatalos szerv a kért adat visszatartására, ha az adatszolgáltatás a hivatalos szervnél található adatok harmadik személy általi feldolgozását és specifikációját teszi szükségessé és körülbelül 6000,00 eurós pénzügyi ráfordítást igényel? Ennek során lényeges, hogy a kérelmező kész-e átvállalni a felmerülő költségeket?

      (
         1
      )	A közösségi növényfajta-oltalomról szóló 2100/94/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében biztosított mezőgazdasági eltérés érvényesítésének végrehajtási szabályairól szóló, 1995. július 24-i 1768/95/EK bizottsági rendelet (HL L 173., 14. o., magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 18. kötet, 63. o.)


201806290241986752018/C 249/202902018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180426141521C-290/18. sz. ügy: 2018. április 26-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
 ---documentbreak--- C2492018HU1410120180426HU00201411522018. április 26-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
   (C-290/18. sz. ügy)2018/C 249/20Az eljárás nyelve: portugál
      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Costa de Oliveira és C. Hermes meghatalmazottak)

      Alperes: Portugál Köztársaság

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

            —

            állapítsa meg, hogy a Portugál Köztársaság – mivel a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat éven belül nem nyilvánította különleges természetvédelmi területté az atlanti bioföldrajzi régió 7 olyan, közösségi jelentőségű természeti területét, amelyet a 2004. december 7-i 2004/813/EK bizottsági határozat (
                  1
               ) elismer, valamint a mediterrán bioföldrajzi régió 54 olyan, közösségi jelentőségű természeti területét, amelyet a 2006. július 19-i 2006/613/EK bizottsági határozat (
                  2
               ) elismer – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv (
                  3
               ) 4. cikkének (4) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

            —

            állapítsa meg, hogy a Portugál Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a védelemhez szükséges intézkedéseket, amelyek megfelelnek az I. mellékletben meghatározott azon természetes élőhelytípusok, valamint a II. mellékletben felsorolt azon fajok ökológiai követelményeinek, amelyek jelen vannak az atlanti bioföldrajzi régiónak a 2004. december 7-i 2004/813/EK bizottsági határozat által elismert 7 területén, valamint a mediterrán bioföldrajzi régiónak a 2006. július 19-i 2006/613/EK bizottsági határozat által elismert 54 közösségi jelentőségű területén – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

            —

            a Portugál Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (4) bekezdése értelmében a Portugál Köztársaságnak különleges természetvédelmi területté kellett nyilvánítania az atlanti bioföldrajzi régió 7 olyan, közösségi jelentőségű természeti területét, amelyet a 2004. december 7-i 2004/813/EK bizottsági határozat elismer, és a mediterrán bioföldrajzi régió 54 olyan, közösségi jelentőségű természeti területét, amelyet a 2006. július 19-i 2006/613/EK bizottsági határozat elismer, mégpedig az említett határozatok elfogadásának időpontjától számított legfeljebb hat éves határidőn belül. Az említett határidő 2010. december 7-én, illetve 2012. július 19-én lejárt. Ennek ellenére a Portugál Köztársaság még mindig nem nyilvánította a közösségi jelentőségű területeket különleges természetvédelmi területté.
   A 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése előírja a tagállamok számára azt a kötelezettséget, amely szerint meg kell állapítaniuk a különleges természetvédelmi területek védelméhez szükséges intézkedéseket, megfelelő esetben beleértve a kifejezetten az egyes természeti területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező intézkedési terveket, továbbá olyan törvényi, közigazgatási, vagy szerződéses aktusokat is, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek.
   A Bizottság álláspontja szerint a Portugál Köztársaság által elfogadott intézkedések – nevezetesen a Plano Storial da rede Natura 2000 és a portugál hatóságok által említett egyéb intézkedések – nem felelnek meg az I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok különleges ökológiai szükségleteinek, és így azok nem tekinthetők a 6. cikk (1) bekezdése értelmében a „védelemhez szükséges intézkedéseknek”.
   (
         1
      )	Az atlanti bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzékének elfogadásáról szóló, 2004. december 7-i 2004/813/EK bizottsági határozat (HL 2004. L 387., 1. o.).
   (
         2
      )	A mediterrán bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzék elfogadásáról szóló, 2006. július 19-i 2006/613/EK bizottsági határozat (HL 2006. L 259., 1. o.).
   (
         3
      )	A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (HL 1992. L 206., 7. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.).


201806290521986652018/C 249/59232018TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180529454515T-23/18. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 29-i végzése – Nova Brands kontra EUIPO – Natamil (Natamil)
 ---documentbreak--- C2492018HU4550120180529HU0059455451A Törvényszék 2018. május 29-i végzése – Nova Brands kontra EUIPO – Natamil (Natamil)
   (T-23/18. sz. ügy) (
         1
      )2018/C 249/59Az eljárás nyelve: angolA harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.
   (
         1
      )	HL C 94., 2018.3.12.


201806290491986572018/C 249/342582017TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180606282811T-258/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. június 6-i ítélete – Arbuzov kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó — A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba”)
 ---documentbreak--- C2492018HU2810120180606HU0034281281A Törvényszék 2018. június 6-i ítélete – Arbuzov kontra Tanács
   (T-258/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Közös kül- és biztonságpolitika — Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó — A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló értékelési hiba”)”2018/C 249/34Az eljárás nyelve: cseh
      Felek

      Felperes: Sergej Arbuzov (Kijev, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: R. Pekař és J.-P. Hix meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. március 3-i (KKBP) 2017/381 tanácsi határozat (HL 2017. L 58., 34. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amennyiben az a felperes nevét fenntartotta azon személyek, szervek és szervezetek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. március 3-i (KKBP) 2017/381 tanácsi határozatot megsemmisíti annyiban, amennyiben az Sergej Arbuzov nevét fenntartotta azon személyek, szervek és szervezetek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

            2)

            A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 213., 2017.7.3.


201806290761986722018/C 249/352642017TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180606282922T-264/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. június 6-i ítélete – Uponor Innovation kontra EUIPO – Swep International (SMATRIX) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A SMATRIX európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi AsyMatrix európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — A 207/2009 rendelet 76. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 95. cikke] — A fellebbezési tanács által elvégzendő vizsgálat terjedelme — A felszólalási osztály előtti eljárásban benyújtott valamely bizonyíték értékelésének hiánya”)
 ---documentbreak--- C2492018HU2820120180606HU0035282292A Törvényszék 2018. június 6-i ítélete – Uponor Innovation kontra EUIPO – Swep International (SMATRIX)
   (T-264/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A SMATRIX európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi AsyMatrix európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — A 207/2009 rendelet 76. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 95. cikke] — A fellebbezési tanács által elvégzendő vizsgálat terjedelme — A felszólalási osztály előtti eljárásban benyújtott valamely bizonyíték értékelésének hiánya”)”2018/C 249/35Az eljárás nyelve: angol
      Felek

      Felperes: Uponor Innovation AB (Borås, Svédország) (képviselő: A. Kylhammar ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. Ivanauskas meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Swep International AB (Landskrona, Svédország) (képviselők: J. Norderyd és C. Sundén ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Swep International és az Uponor Innovation közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2017. március 1-jén hozott határozata (R 236/2016-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsának 2017. március 1-jén hozott határozatát (R 236/2016-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

            2)

            Az EUIPO viseli, a saját költségein felül, az Uponor Innovation részéről a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeket.

            3)

            A Swep International AB viseli, a saját költségein felül, az Uponor Innovation részéről az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeket.

      (
         1
      )	HL C 221., 2017.7.10.


201806290091986432018/C 249/092402018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL201804046721C-240/18. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-69/17. sz., Constantin Film Produktion GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. január 24-én hozott ítélete ellen a Constantin Film Produktion GmbH által 2018. április 4-én benyújtott fellebbezés
 ---documentbreak--- C2492018HU610120180404HU00096172A Törvényszék (hatodik tanács) T-69/17. sz., Constantin Film Produktion GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. január 24-én hozott ítélete ellen a Constantin Film Produktion GmbH által 2018. április 4-én benyújtott fellebbezés
   (C-240/18. sz. ügy)2018/C 249/09Az eljárás nyelve: német
      Felek

      Fellebbező: Constantin Film Produktion GmbH (képviselő: E. Saarmann és P. Baronikians ügyvédek)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

            —

            helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-69/17. sz. ügyben 2018. január 24-én hozott ítéletet;

            —

            az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.
   1. Az európai uniós védjegyről szóló rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának megsértése

   Az Európai Unió Törvényszéke a jogvita tárgyát képező európai uniós védjegybejelentést jogellenesen utasította el az európai uniós védjegyről szóló rendelet (
         1
      ) 7. cikke (1) bekezdésének f) pontjára hivatkozva. A fellebbező szerint a bejelentett megjelölés nem ütközik a közerkölcsbe.
   Az Európai Unió Törvényszéke az alacsonyabb fokon eljáró szerv értékelésének felülvizsgálata során a következő hibákat követte el:
   Az Európai Unió Törvényszéke a „Fack Ju Göhte” konkrét bejelentett megjelölés helyett a „Fuck you, Goethe” bejelentett megjelölést vizsgálta.
   Az Európai Unió Törvényszéke tévesen állapította meg, hogy a bejelentett megjelölés eredendően vulgáris, és emellett azt is figyelmen kívül hagyta, hogy a „Fack Ju Göhte” többszavas megjelölés esetében olyan önálló és megkülönböztetésre alkalmas mesterséges fogalomról van szó, amely a helytelen írásmód miatt tréfásnak és ártalmatlannak hat.
   Az Európai Unió Törvényszéke jogsértő módon hagyta jóvá az alacsonyabb fokon eljáró szervnek az érintett német nyelvű vásárlóközönség észlelésére vonatkozó megállapítását. A fellebbező bizonyította azt, hogy a „Fack Ju Göhte” című filmnek széleskörű sikere volt az Európai Unió német nyelvű részén, valamint azt a körülményt is, hogy az érintett vásárlóközönség a bejelentett megjelölést a jókedvvel és a szórakozással kapcsolja össze. Nem valószínű, hogy azt a (kevés) felhasználót, aki a filmről soha semmit nem hallott, a bejelentésben szereplő áruk és szolgáltatások vonatkozásában zavarná a bejelentett megjelölés, hiszen a megjelölés a fonetikus írásmódja miatt nem vehető komolyan. A bejelentett megjelölés a vásárlóközönséget semmilyen tevékenységre nem szólítja fel, azt nem szólítja meg közvetlenül, és nem is sérti.
   2. Az egyenlő bánásmód megsértése

   Azzal, hogy a jelen ügyre nem alkalmazta az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának a „DIE WANDERHURE” bejelentett megjelölésre vonatkozó értékelését (2015. május 28-i OHIM határozat – R 2889/2014-4 – Die Wanderhure), az Európai Unió Törvényszéke alapvetően hasonló tényállásokat kezelt önkényesen különböző módon.
   3. A jogbiztonság és a megfelelő ügyintézés elvének megsértése

   Azzal, hogy a „Fack Ju Göhte” megjelölés helyett a „Fuck you, Goethe” megjelölést vizsgálta, valamint azzal, hogy a WANDERHUREN-határozatban szereplő értékelést nem alkalmazta, az Európai Unió Törvényszéke nem előrelátható és nem ellenőrizhető határozatot hozott.
   (
         1
      )	A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK módosított tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.) (helyébe lépett az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet [HL 2017. L 154., 1. o.]).


201806290501986632018/C 249/434652017TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180518343411T-465/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 18-i végzése – VKR Holding kontra EUIPO (VELUX) („Európai uniós védjegy — A VELUX európai uniós szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem — A VELUX korábbi nemzeti szóvédjegy szenioritásának igénylése — A fellebbezési tanács határozatának visszavonása — Az (EU) 2017/1001 rendelet 103. cikke — A jogvita tárgytalanná válása — Okafogyottság”)
 ---documentbreak--- C2492018HU3410120180518HU0043341341A Törvényszék 2018. május 18-i végzése – VKR Holding kontra EUIPO (VELUX)
   (T-465/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — A VELUX európai uniós szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem — A VELUX korábbi nemzeti szóvédjegy szenioritásának igénylése — A fellebbezési tanács határozatának visszavonása — Az (EU) 2017/1001 rendelet 103. cikke — A jogvita tárgytalanná válása — Okafogyottság”)”2018/C 249/43Az eljárás nyelve: angol
      Felek

      Felperes: VKR Holding A/S (Søborg, Dánia) (képviselő: J. Heebøll ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Gája meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a VELUX európai uniós védjegyként lajstromozott védjeggyel azonos (észt) nemzeti védjegy szenioritásának igénylésére irányuló kérelemmel kapcsolatban 2017. május 23-án hozott határozata (R 1927/2016-2. sz.) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

            1)

            A keresetről már nem szükséges határozni.

            2)

            A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát (EUIPO) kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 309., 2017.9.18.


201806290251986362018/C 249/102432018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL201804037821C-243/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-561/16. sz., Galocha kontra Fusion for Energy közös vállalkozás ügyben 2018. január 25-én hozott ítélete ellen az Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás által 2018. április 3-án benyújtott fellebbezés
 ---documentbreak--- C2492018HU710120180403HU00107182A Törvényszék (ötödik tanács) T-561/16. sz., Galocha kontra Fusion for Energy közös vállalkozás ügyben 2018. január 25-én hozott ítélete ellen az Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás által 2018. április 3-án benyújtott fellebbezés
   (C-243/18. P. sz. ügy)2018/C 249/10Az eljárás nyelve: spanyol
      Felek

      Fellebbező: Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (képviselő: G. Poszler és R. Hanak meghatalmazottak)

      A másik fél az eljárásban: Yosu Galocha

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

            —

            helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-561/16. sz. ügyben 2018. január 25-én hozott ítéletét annyiban, amennyiben az megsemmisíti az F4E/CA/ST/FGIV/2015/001 kiválasztási eljárás tartaléklistáit és a sikeres pályázók felvételéről szóló határozatokat;

            —

            az elsőfokú eljárás alperesét kötelezze e fellebbezés és a jelen ügy költségeinek viselésére, ha a Bíróság ítélete elrendeli a hatályon kívül helyezést.

      Jogalap

   Az arányosság elvének megsértése, és így harmadik személyeket – a jogellenesnek minősített határozat kedvezményezettjeit – túlzott mértékben sújtó jogkövetkezmény alkalmazása.


201806290511986642018/C 249/442282018TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180517353511T-228/18. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2018. május 17-i végzése – Transtec kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés — Közbeszerzési szerződések — Az Unió külső segítségében részesülő harmadik országok javára történő szolgáltatásnyújtásra irányuló keretszerződés — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — A sürgősség hiánya”)
 ---documentbreak--- C2492018HU3510120180517HU0044351351A Törvényszék elnökének 2018. május 17-i végzése – Transtec kontra Bizottság
   (T-228/18. R. sz. ügy)
   „(„Ideiglenes intézkedés — Közbeszerzési szerződések — Az Unió külső segítségében részesülő harmadik országok javára történő szolgáltatásnyújtásra irányuló keretszerződés — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — A sürgősség hiánya”)”2018/C 249/44Az eljárás nyelve: francia
      Felek

      Felperes: Transtec (Brüsszel, Belgium) (képviselők: L. Levi és N. Flandin ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Aresu és J. Estrada de Solà meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 278. és az EUMSZ 279. cikken alapuló, és egyrészt a felperes ajánlatának elutasításáról és az EuropeAid/138778/DH/SER/Multi referenciaszámú, a „2018. évi külső támogatás végrehajtására vonatkozó keretszerződés (FWC SIEA 2018) 2017/S 128-260026” 3. tételére vonatkozó szerződés 10 ajánlattevőnek történő odaítéléséről szóló, 2018. március 26-i bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti, másrész pedig a Bizottságnak a felperes nyertes ajánlattevők közé történő ideiglenes felvételére való kötelezésére irányuló kérelem.

      A végzés rendelkező része

            1)

            A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


201806290611986322018/C 249/363022017TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180529293021T-302/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. május 29-i ítélete – Sata kontra EUIPO – Zhejiang Rongpeng Air Tools (6000) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A 6000 európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja] — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] — Egyenlő bánásmód — A megfelelő ügyintézés elve — Indokolási kötelezettség”)
 ---documentbreak--- C2492018HU2910120180529HU0036291302A Törvényszék 2018. május 29-i ítélete – Sata kontra EUIPO – Zhejiang Rongpeng Air Tools (6000)
   (T-302/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A 6000 európai uniós szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja] — A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] — Egyenlő bánásmód — A megfelelő ügyintézés elve — Indokolási kötelezettség”)”2018/C 249/36Az eljárás nyelve: német
      Felek

      Felperes: Sata GmbH & Co. KG (Kornwestheim, Németország) (képviselő: M.-C. Simon ügyvéd)

      Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Hanf meghatalmazott)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Zhejiang Rongpeng Air Tools Co. Ltd (Pengjie Town, Kína) (képviselők: S. Fröhlich és M. Hartmann ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Zhejiang Rongpeng Air Tools és a Sata közötti törlési eljárással kapcsolatban 2017. március 8-án hozott határozata (R 656/2016-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék a keresetet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék a Sata GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 231., 2017.7.17.


201806290071986412018/C 249/112452018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL201804098811C-245/18. sz. ügy: A Tribunale ordinario di Udine (Olaszország) által 2018. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fallimento Tecnoservice Int. Srl kontra Poste Italiane SpA
 ---documentbreak--- C2492018HU810120180409HU00118181A Tribunale ordinario di Udine (Olaszország) által 2018. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fallimento Tecnoservice Int. Srl kontra Poste Italiane SpA
   (C-245/18. sz. ügy)2018/C 249/11Az eljárás nyelve: olasz
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunale ordinario di Udine

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Fallimento Tecnoservice Int. Srl

      Alperes: Poste Italiane SpA

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Úgy kell-e értelmezni a 2007/64/EK irányelv (
         1
      )2015. augusztus 3-án hatályos szövegének – az olasz jogrendbe a pénzforgalmi szolgáltató kötelezettségeiről és felelősségének korlátozásáról szóló [11/2010]. sz. törvényerejű rendelet 24. és 25. cikkével átültetett – 74. és 75. cikkét, hogy azok kizárólag a pénzforgalmi szolgáltatás teljesítésére megbízást adó személy pénzforgalmi szolgáltatójára vonatkoznak, vagy azok a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójára is vonatkoznak?
   (
         1
      )	A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 319., 1. o.)


201806290751986712018/C 249/462842018TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180503363721T-284/18. sz. ügy: 2018. május 3-án benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács
 ---documentbreak--- C2492018HU3610120180503HU00463613722018. május 3-án benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács
   (T-284/18. sz. ügy)2018/C 249/46Az eljárás nyelve: cseh
      Felek

      Felperes: Sergej Arbuzov (Kijev, Ukrajna) (képviselő: K. Mleziva ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            a Szergej Arbuzovot érintő részében semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 tanácsi határozatot;

            —

            az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a Szergej Arbuzov részéről felmerült költségeknek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

            1.

            Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

                     —

                     Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

            2.

            A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

                     —

                     E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat.


201806290131986472018/C 249/122532018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL201804128922C-253/18. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2018. április 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stadt Euskirchen kontra Rhenus Veniro GmbH & Co. KG
 ---documentbreak--- C2492018HU820120180412HU00128292Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2018. április 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stadt Euskirchen kontra Rhenus Veniro GmbH & Co. KG
   (C-253/18. sz. ügy)2018/C 249/12Az eljárás nyelve: német
      A kérdést előterjesztő bíróság

   Oberlandesgericht Düsseldorf

      Az alapeljárás felei

      Fellebbező: Stadt Euskirchen

      Ellenérdekű fél: Rhenus Veniro GmbH & Co. KG

      Az eljárásban részt vesz: SVE Stadtverkehr Euskirchen GmbH, RVK Regionalverkehr Köln GmbH

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   Kizárja-e az 1370/2007/EK rendelet (
         1
      ) 5. cikke (2) bekezdése második mondatának e) pontja a személyszállítási közszolgáltatás túlnyomó része belső szolgáltató általi nyújtásának kötelezettségével azt, hogy a belső szolgáltató a szolgáltatások túlnyomó részét olyan társaság révén nyújtsa, amelyben a társasági részesedés 2,5 %-val rendelkezik, és a többi társasági részesedéssel közvetlenül vagy közvetve más illetékes hatóságok rendelkeznek?
   (
         1
      )	A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 315., 1. o.)


201806290641986392018/C 249/472852018TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180504373821T-285/18. sz. ügy: 2018. május 4-én benyújtott kereset – Pshonka kontra Tanács
 ---documentbreak--- C2492018HU3710120180504HU00473713822018. május 4-én benyújtott kereset – Pshonka kontra Tanács
   (T-285/18. sz. ügy)2018/C 249/47Az eljárás nyelve: cseh
      Felek

      Felperes: Viktor Pavlovych Pshonka (Kijev, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            a felperest érintő részében semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 tanácsi határozatot, valamint a 2018. március 5-i (EU) 2018/326 tanácsi végrehajtási határozatot;

            —

            az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes részéről felmerült költségeknek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

            1.

            Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

                     —

                     Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

            2.

            A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

                     —

                     E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat.

            3.

            A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap

                     —

                     E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét és a tulajdonhoz való jogának védelmét.


201806290051986602018/C 249/213112018CJC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180509151731C-311/18. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2018. május 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Data Protection Commissioner kontra Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems
 ---documentbreak--- C2492018HU1510120180509HU0021151173A High Court (Írország) által 2018. május 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Data Protection Commissioner kontra Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems
   (C-311/18. sz. ügy)2018/C 249/21Az eljárás nyelve: angol
      A kérdést előterjesztő bíróság

   High Court (Írország)

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Data Protection Commissioner

      Alperesek: Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

            1.

            Olyan körülmények között, amikor valamely magánvállalkozás az Európai Unió (EU) tagállamából harmadik országbeli magánvállalkozás részére kereskedelmi célból személyes adatot továbbít a 2016/2297 bizottsági határozattal (
                  1
               ) módosított 2010/87/EU határozat (
                  2
               ) (a továbbiakban: SCC határozat) alapján, és a szóban forgó harmadik országban annak hatóságai nemzetbiztonsági célból, ezen felül azonban bűnüldözési célból, valamint e harmadik ország külügyi tevékenysége céljából is e személyes adatok további kezelését végezhetik, az EUSZ 4. cikk (2) bekezdésének nemzeti biztonsággal kapcsolatos rendelkezései és a 95/46/EK irányelv (
                  3
               ) (a továbbiakban: irányelv) 3. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt, a közbiztonsággal, a védelemmel és a nemzetbiztonsággal kapcsolatos rendelkezései ellenére alkalmazható-e az uniós jog (ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, a továbbiakban: Charta) az adattovábbításra?

            2.

                        (1)

                        Annak meghatározása során, hogy sérti-e valamely magánszemély jogát az EU-ból az SCC határozat alapján harmadik országba irányuló adattovábbítás, ahol ezeket az adatokat nemzetbiztonsági okból további kezelés alá vonhatják, vajon a vonatkozó összehasonlítási alap az irányelv értelmében:

                                 a)

                                 a Charta, az EUSZ, az EUMSZ, az irányelv, az EJEE (vagy az uniós jog valamely más rendelkezése); vagy

                                 b)

                                 egy vagy több tagállam nemzeti jogszabályai?

                        (2)

                        Amennyiben a b) a vonatkozó összehasonlítási alap, be kell-e vonni az összehasonlítási alapba egy vagy több tagállam nemzetbiztonsággal kapcsolatos gyakorlatát?

            3.

            Annak értékelése során, hogy valamely harmadik ország az irányelv 26. cikke értelmében biztosítja-e az uniós jog által a szóban forgó országba továbbított személyes adatokkal összefüggésben megkövetelt szintű védelmet, a védelem e harmadik országban biztosított szintjét az alábbiak közül melyekre való hivatkozással kell vizsgálni:

                     a)

                     a harmadik országban a saját nemzeti jogszabályaiból vagy nemzetközi kötelezettségvállalásaiból eredően alkalmazandó szabályokra, és az e szabályokkal való összhang biztosítását szolgáló gyakorlatra, beleértve a harmadik országban érvényesülő szakmai szabályokat és biztonsági intézkedéseket;
                     vagy

                     b)

                     az a) pontban hivatkozott szabályokra az adott harmadik országban fennálló közigazgatási, szabályozási és megfelelőségi gyakorlattal és szakpolitikai biztosítékokkal, eljárásokkal, protokollokkal, felügyeleti mechanizmusokkal és bíróságon kívüli jogorvoslatokkal együtt?

            4.

            Tekintettel a High Court (felsőbíróság) által az Egyesült Államok jogával kapcsolatban tett ténymegállapításokra, sérti-e a magánszemélyeknek a Charta 7. és/vagy 8. cikkében foglalt jogait, ha a személyes adatokat az EU-ból az Egyesült Államokba az SCC határozat alapján továbbítják?

            5.

            Tekintettel a High Court (felsőbíróság, Írország) által az Egyesült Államok jogával kapcsolatban tett ténymegállapításokra, ha a személyes adatokat az EU-ból az Egyesült Államokba az SCC határozat alapján továbbítják:

                     a)

                     Az Egyesült Államok által biztosított védelem szintje tiszteletben tartja-e a Charta 47. cikke által a magánszemélyeknek az adatvédelmi jogai megsértése miatti bírósági jogorvoslathoz való joga lényegét?
                     Az a) kérdésre adandó igenlő válasz esetén,

                     b)

                     Az Egyesült Államok jogában előírt, valamely magánszemély bírósági jogorvoslathoz való jogának az Egyesült Államok nemzetbiztonságával összefüggésben való korlátozása arányos-e a Charta 52. cikkének értelmében, és nem haladja-e meg azt, ami egy demokratikus társadalomban nemzetbiztonsági szempontból szükséges?

            6.

                        (1)

                        Milyen szintű védelmet kell biztosítani a harmadik országokba a 26. cikk (4) bekezdése szerint hozott bizottsági határozatnak megfelelően elfogadott általános szerződési feltételek alapján továbbított személyes adatok tekintetében, figyelemmel az irányelv rendelkezéseire és különösen a Chartával összhangban értelmezett 25. és 26. cikkére?

                        (2)

                        Milyen szempontokat szükséges figyelembe venni annak értékelése során, hogy valamely harmadik országba az SCC határozat alapján továbbított adatok tekintetében biztosított védelem szintje megfelel-e az irányelvben és a Chartában foglalt követelményeknek?

            7.

            Az a körülmény, hogy az általános szerződési feltételek az adatátadó és az adatátvevő között érvényesülnek, és valamely harmadik ország nemzeti hatóságaira nézve nem kötelezőek, amely ország előírhatja az adatátadó részére, hogy a biztonsági szolgálatai számára további adatkezelés céljából tegye hozzáférhetővé az SCC határozatban megállapított feltételek alapján továbbított személyes adatokat, megakadályozza-e, hogy e feltételek megfelelő garanciákat teremtsenek, amint azt az irányelv 26. cikkének (2) bekezdése előírja?

            8.

            Amennyiben valamely harmadik országbeli adatátvevő felügyeleti jogszabályok hatálya alá tartozik, ami az adatvédelmi hatóság álláspontja szerint az SCC határozat mellékletében foglalt feltételekbe vagy az irányelv 25. és 26. cikkébe és/vagy a Charta rendelkezéseibe ütközik, az adatvédelmi hatóság köteles-e gyakorolni az irányelv 28. cikkének (3) bekezdése szerinti végrehajtási jogkörét az adatáramlás felfüggesztése iránt vagy az ilyen jogosultságok gyakorlása, figyelemmel az irányelv (11) preambulumbekezdésében [a 2010/87/EU bizottsági határozat (11) preambulumbekezdésében] foglaltakra, kizárólag kivételes esetekre korlátozódik, vagy pedig az adatvédelmi hatóság saját mérlegelési jogkörében eljárva dönthet úgy, hogy nem függeszti fel az adatáramlást?

            9.

                        (1)

                        Az irányelv 25. cikkének (6) bekezdése értelmében az (EU) 2016/1250 határozat (
                              4
                           ) (a továbbiakban: adatvédelmi pajzs határozat) olyan általános hatályú, a tagállamok adatvédelmi hatóságaira és bíróságaira nézve kötelező megállapításnak minősül, amely alapján az USA az irányelv 25. cikkének (2) bekezdése értelmében a nemzeti joga, illetve az általa vállalt nemzetközi kötelezettségek révén megfelelő szintű védelmet biztosít?

                        (2)

                        Amennyiben nem biztosít megfelelő szintű védelmet, adott esetben milyen jelentősége van az adatvédelmi pajzs határozatnak az Egyesült Államokba az SCC határozat alapján továbbított adatok tekintetében nyújtott biztosítékok megfelelőségének vizsgálata során?

            10.

            Tekintettel a High Court (felsőbíróság) által az Egyesült Államok jogával kapcsolatban tett ténymegállapításokra, az adatvédelmi pajzs határozat III. mellékletének A. mellékletében foglalt, adatvédelmi ombudsmanra vonatkozó rendelkezés, amennyiben azt az Egyesült Államok fennálló rendszerével összefüggésben értelmezzük, gondoskodik-e arról, hogy az USA a Charta 47. cikkével összeegyeztethető jogorvoslatot biztosít azon érintettek számára, akiknek a személyes adatait az SCC határozat alapján az Egyesült Államokba továbbítják?

            11.

            Sérti-e az SCC határozat a Charta 7., 8. és/vagy 47. cikkében foglaltakat?

      (
         1
      )	A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országokba és harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről szóló 2001/497/EK és 2010/87/EU határozatok módosításáról szóló, 2016. december 16-i (EU) 2016/2297 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2016. L 344., 100. o.).
   (
         2
      )	A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről szóló, 2010. február 5-i bizottsági határozat (HL 2010. L. 39., 5. o.).
   (
         3
      )	A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1995. L 281., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.).
   (
         4
      )	A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az EU–USA adatvédelmi pajzs által biztosított védelem megfelelőségéről szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2016. L 207., 1. o.).


201806290601986312018/C 249/482892018TC24920180716HU01HUINFO_JUDICIAL20180504383921T-289/18. sz. ügy: 2018. május 4 én benyújtott kereset – Pshonka kontra Tanács
 ---documentbreak--- C2492018HU3810120180504HU00483813922018. május 4 én benyújtott kereset – Pshonka kontra Tanács
   (T-289/18. sz. ügy)2018/C 249/48Az eljárás nyelve: cseh
      Felek

      Felperes: Artem Viktorovych Pshonka (Kramatorszk, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            a felperest érintő részében semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 tanácsi határozatot, valamint a 2018. március 5-i (EU) 2018/326 tanácsi végrehajtási határozatot;

            —

            az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes részéről felmerült költségeknek a viselésére

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes jogalapra hivatkozik.

            1.

            Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

                     —

                     Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a 2018. március 5-i (KKBP) 2018/333 határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

            2.

            A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

                     —

                     E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi garanciákat.

            3.

            A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap

                     —

                     E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét és a tulajdonhoz való jogának védelmét.


201807060281993572018/C 259/152512017CJC25920180723HU01HUINFO_JUDICIAL20180531111222C-251/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. május 31-i ítélete – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — A települési szennyvíz összegyűjtése és kezelése — 91/271/EGK irányelv — A 3., 4. és 10. cikk — A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete — A teljesítés elmulasztása — Az EUMSZ 260. cikk (2) bekezdése — Pénzügyi szankciók — Kényszerítő bírság és átalányösszeg)
 ---documentbreak--- C2592018HU1120120180531HU0015112122A Bíróság (első tanács) 2018. május 31-i ítélete – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság
   (C-251/17. sz. ügy) (
         1
      )
   „(Tagállami kötelezettségszegés — A települési szennyvíz összegyűjtése és kezelése — 91/271/EGK irányelv — A 3., 4. és 10. cikk — A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete — A teljesítés elmulasztása — Az EUMSZ 260. cikk (2) bekezdése — Pénzügyi szankciók — Kényszerítő bírság és átalányösszeg)”2018/C 259/15Az eljárás nyelve: olasz
      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: E. Manhaeve és L. Cimaglia meghatalmazottak)

      Alperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítője M. Russo és F. De Luca, avvocati dello Stato)

      Rendelkező rész

            1)

            Az Olasz Köztársaság, mivel nem tett meg a 2012. július 19-i Bizottság kontra Olaszország ítéletben (C-565/10, nem tették közzé, EU:C:2012:476) foglaltak teljesítéséhez szükséges minden intézkedést, nem teljesítette az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

            2)

            Amennyiben az 1. pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ítélet kihirdetésének napján továbbra is fennáll, a Bíróság kötelezi az Olasz Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak 30112500 euró összegű kényszerítő bírságot a 2012. július 19-i Bizottság kontra Olaszország ítéletben (C-565/10, nem tették közzé, EU:C:2012:476) foglaltak teljesítésével kapcsolatos késedelem minden egyes félévére a jelen ügyben meghozandó ítélet kihirdetésének napjától a 2012. július 19-i Bizottság kontra Olaszország ítéletben (C-565/10, nem tették közzé, EU:C:2012:476) foglaltak maradéktalan teljesítésének napjáig, amelynek tényleges összege a hat hónapos időszakok végén számítandó úgy, hogy az ilyen időszakra vonatkozó teljes összeg csökken azon aránynak megfelelő százalékban, amelyet a vonatkozó időszak végén a 2012. július 19-i Bizottság kontra Olaszország ítéletben (C-565/10, nem tették közzé, EU:C:2012:476) foglaltaknak megfelelő települési szennyvízgyűjtő és kezelő rendszerekkel rendelkező agglomerációk lakosegyenérték-száma a jelen ítélet kihirdetésének napján ilyen rendszerekkel nem rendelkező agglomerációk lakosegyenérték-számához képest jelent.

            3)

            A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi arra, hogy fizessen az Európai Bizottságnak 25 millió euró összegű átalányösszeget.

            4)

            A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 221., 2017.7.10.


201807060201993652018/C 259/292712018CJC25920180723HU01HUINFO_JUDICIAL20180419202121C-271/18. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-216/15. sz., Dôvera zdravotná poisťovňa kontra Európai Bizottság ügyben 2018. február 5-én hozott ítélete ellen a Szlovák Köztársaság által 2018. április 19-én benyújtott fellebbezés
 ---documentbreak--- C2592018HU2010120180419HU0029201212A Törvényszék (második tanács) T-216/15. sz., Dôvera zdravotná poisťovňa kontra Európai Bizottság ügyben 2018. február 5-én hozott ítélete ellen a Szlovák Köztársaság által 2018. április 19-én benyújtott fellebbezés
   (C-271/18. sz. ügy)2018/C 259/29Az eljárás nyelve: angol
      Felek

      Fellebbező: Szlovák Köztársaság (képviselő: B. Ricziová)

      A többi fél az eljárásban: Dôvera zdravotná poisťovňa a.s., Union zdravotná poisťovňa a.s., Európai Bizottság

      A fellebbező kérelmei

   A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

            —

            helyezze hatályon kívül a Törvényszéknek a T-216/15. sz., Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. kontra Európai Bizottság ügyben 2018. február 5-én hozott ítéletét, amelyben a Törvényszék helyt adott a Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. által indított keresetnek;

            —

            megalapozatlanként utasítsa el a Dôvera zdravotná poisťovňa a. s. keresetét; valamint

            —

            a Dôvera zdravotná poisťovňa a.s.-t és az Union zdravotná poisťovňa a.s.-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

      Másodlagosan, amennyiben a Bíróság úgy véli, hogy nem rendelkezik elegendő információval a jogvita végleges elbírálására, a Szlovák Köztársaság azt kéri, hogy a Bíróság:

            —

            helyezze hatályon kívül a Törvényszéknek a T-216/15. sz., Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. kontra Európai Bizottság ügyben 2018. február 5-én hozott ítéletét, amelyben a Törvényszék helyt adott a Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. által indított keresetnek;

            —

            utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé a jogvitáról való határozathozatal érdekében; valamint

            —

            jelenleg ne határozzon a költségekről.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezésének alátámasztása érdekében a Szlovák Köztársaság négy fellebbezési jogalapra hivatkozik

            1.

            Első fellebbezési jogalapja keretében a Szlovák Köztársaság azt kifogásolja, hogy a megtámadott ítéletben a Törvényszék túllépett az Európai Bizottság állami támogatásokkal kapcsolatos határozataival összefüggésben fennálló bírósági felülvizsgálati hatáskörein. Az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata egyértelmű, és – a Szlovák Köztársaság szerint – azt nem tartották tiszteletben a jelen ügyben. A Szlovák Köztársaság állítása szerint a megtámadott ítéletben a Törvényszék nem tartotta tiszteletben az Európai Bizottságnak az összetett gazdasági értékelésekkel összefüggésben fennálló széles mérlegelési jogkörét és nem bizonyította, hogy az Európai Bizottság nyilvánvalóan téves értékelést végzett, hanem a Bizottság értékelését mindössze a saját – a Bizottságétól teljes mértékben eltérő – értékelésével váltotta fel, ily módon pedig túllépett felülvizsgálati hatáskörén.

            2.

            Második fellebbezési jogalapja keretében a Szlovák Köztársaság azt kifogásolja, hogy a megtámadott ítéletben a Törvényszék két szempontból is elferdítette az elé terjesztett bizonyítékokat, amennyiben pontatlanul állapította meg a tényállást, ez a pontatlanság pedig nyilvánvaló az eljárás irataiból. A bizonyítékoknak az említett elferdítése a szlovák kötelező egészségbiztosítási rendszerben fellelhető, a haszonnal és a versennyel kapcsolatos elemmel függ össze.

            3.

            Harmadik fellebbezési jogalapja keretében a Szlovák Köztársaság azt kifogásolja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a szlovák kötelező egészségbiztosítási rendszer jogi minősítése során, ekként pedig megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését és a jogbiztonság elvét. A megtámadott ítélet nem összeegyeztethető a Bíróságnak a társadalombiztosítási rendszerekkel kapcsolatos korábbi ítélkezési gyakorlatával. Konkrétabban a Törvényszék: i. a hasonló ügyekben a Bíróság által hozott korábbi ítéletekkel ellentétes határozatot hozott; ii. a különböző ügyekben a Bíróság által hozott korábbi ítéletekkel azonos értelmű határozatot hozott, valamint iii. nem tartotta tiszteletben a Bíróság korábbi ítélkezési gyakorlatában kialakított azon alapelvet, amely szerint valamely meghatározott társadalombiztosítási rendszer minősítése a saját domináns jellemzőitől függ.

            4.

            Végezetül a negyedik fellebbezési jogalapja keretében a Szlovák Köztársaság előadja, hogy a megtámadott ítélet indokolása több szempontból hibás, amely hibák indokolják annak a Bíróság általi hatályon kívül helyezését. Konkrétabban: i. a Törvényszék egyáltalán nem fejtett ki bizonyos következtetéseket és megközelítéseket (amelyek ráadásul elengedhetetlenül fontosak); ii. a megtámadott ítélet indokolása több szempontból nem konzisztens, és a Törvényszék az indokolásban saját magának mond ellent, valamint iii. a Törvényszék a megtámadott ítélet indokolásában nem vette figyelembe a Bizottság és a Szlovák Köztársaság által előadott releváns érveket. A Törvényszék ily módon megsértette az Európai Unió Bírósága alapokmánya 53. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 36. cikkéből eredő indokolási kötelezettségét.


201807060601994532018/C 259/573042018TC25920180723HU01HUINFO_JUDICIAL20180508424321T-304/18. sz. ügy: 2018. május 8-án benyújtott kereset – MLPS kontra Bizottság
 ---documentbreak--- C2592018HU4210120180508HU00574214322018. május 8-án benyújtott kereset – MLPS kontra Bizottság
   (T-304/18. sz. ügy)2018/C 259/57Az eljárás nyelve: francia
      Felek

      Felperes: Mouvement pour la liberté de la protection sociale (MLPS) (Párizs, Franciaország) (képviselő: M. Gibaud ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

            —

            állapítsa meg az Európai Bizottság mulasztását, amely jogellenesen mellőzte a Mouvement pour la liberté de la protection sociale (a szociális védelem szabadságáért mozgalom, MLPS) egyesület 2017. december 21-i panaszának elbírálását;

            —

            egyszerűen semmisítse meg az Európai Bizottság 2018. március 7-i határozatát, amely megtagadta a Mouvement pour la liberté de la protection sociale (a szociális védelem szabadságáért mozgalom, MLPS) egyesület 2017. december 21-i panaszának elbírálását;

            —

            a költségek viseléséről a jogszabályoknak megfelelően rendelkezzen.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

            1.

            Az első jogalap többek között a megtámadott határozatban lefolytatott téves mérlegelésen alapul, amely határozat szerint a francia szociális biztonsági rendszereket „kötelező szociális biztonsági rendszernek” lehet minősíteni, miközben semmiképp nem olyan rendszerekről van szó, amelyek az egész lakosságot, sőt akár az összes kereső foglalkozású személyt felölelnék, hanem a munkavállalókat a szakmai jogállásuk szerint csoportosító rendszerekről, amelyekre ezért alkalmazni kell a 92/49/EGK és a 92/96/EGK irányelvet.

            2.

            A második jogalap a jogegység elvének megsértésén alapul, amennyiben Franciaország olyan helyzetben van, amely nagyon hasonlít Szlovákia helyzetéhez, amelynek kapcsán a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy „Szlovákiában a kötelező egészségbiztosítás nyújtására irányuló tevékenységnek gazdasági jellege van, tekintettel az egészségbiztosítással foglalkozó társaságok által követett nyereségszerzési célra, valamint a minőséget és a szolgáltatások kínálatát illetően fennálló erőteljes versenyre” (2018. február 5-i Dôvera zdravotná poist’ovňa kontra Bizottság ítélet, T-216/15, nem tették közzé, EU:T:2018:64, 68. pont). A felperes szerint ezért Franciaország tekintetében sem lehet ettől eltérően határozni.


201807060561993542018/C 259/438822016TC25920180723HU01HUINFO_JUDICIAL20180607313222T-882/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. június 7-i ítélete – Sipral World kontra EUIPO – La Dolfina (DOLFINA) („Európai uniós védjegy — Megszűnés megállapítása iránti eljárás — DOLFINA európai uniós szóvédjegy — A védjegy tényleges használatának hiánya — A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja] — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 94. cikke]”)
 ---documentbreak--- C2592018HU3120120180607HU0043312322A Törvényszék 2018. június 7-i ítélete – Sipral World kontra EUIPO – La Dolfina (DOLFINA)
   (T-882/16. sz. ügy) (
         1
      )
   „(„Európai uniós védjegy — Megszűnés megállapítása iránti eljárás — DOLFINA európai uniós szóvédjegy — A védjegy tényleges használatának hiánya — A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja] — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 94. cikke]”)”2018/C 259/43Az eljárás nyelve: angol
      Felek

      Felperes: Sipral World, SL (Barcelona, Spanyolország) (képvisleők: R. Almaraz Palmero és A. Ruo ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Ivanauskas és D. Walicka meghatalmazottak)

      A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: La Dolfina, SA (Buenos Aires, Argentína) (képviselő: J. Carbonell Callicó ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a La Dolfina és a Sipral World közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2016. szeptember 22-én hozott határozata (R 1897/2015-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

            1)

            A Törvényszék a keresetet elutasítja.

            2)

            A Törvényszék a Sipral World, SL-t kötelezi a költségek viselésére.

      (
         1
      )	HL C 46., 2017.2.13.