title: C-228/10. sz. ügy: A High Court of Justice (Chancery Division) által 2010. május 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Union of European Football Associations és British Sky Broadcasting kontra Euroview Sport Ltd

text:
               31.7.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 209/16

         A High Court of Justice (Chancery Division) által 2010. május 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Union of European Football Associations és British Sky Broadcasting kontra Euroview Sport Ltd
   (C-228/10. sz. ügy)
   ()
   2010/C 209/25
   Az eljárás nyelve: angol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   High Court of Justice (Chancery Division) (Egyesült Királyság)

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Union of European Football Associations (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd.

      Alperes: Euroview Sport Ltd.

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

   1.   Jogellenes eszköz

               a)

               Ha a feltételes hozzáférést biztosító eszközt a szolgáltató vagy annak hozzájárulásával más gyártja, és azt a védett szolgáltatáshoz való hozzáférést bizonyos körülmények fennállása esetén lehetővé tevő korlátozott engedélyhez kötve értékesítik, a 98/84/EK irányelv (1) 2. cikkének e) pontja értelmében vett „jogellenes eszköznek” minősül-e az eszköz akkor, ha azt a védett szolgáltatáshoz az engedély által nem fedett helyen, módon vagy személy által való hozzáféréshez hozzák forgalomba?

               b)

               Mi a jelentése az irányelv 2. cikkének e) pontjában szereplő „tervezett vagy kialakított” [helyesen: tervezett vagy átalakított] kitételnek?

         2.   Érintettség
   Ha a szolgáltató audiovizuális tartalmat közvetít kódolt formában más szolgáltatónak, amely aztán e tartalmat feltételes hozzáférés alapján sugározza, mely tényezőket kell figyelembe venni az első szolgáltató érdekeinek a 98/84/EK irányelv 5. cikke értelmében vett érintettsége megállapításakor?
   Így különösen:
   Ha az első vállalkozás audiovizuális tartalmat (amely képi anyagból, háttérhangból és angol nyelvű magyarázó szövegből áll) közvetít kódolt formában más vállalkozásnak, amely a közönség számára sugározza ezt az audiovizuális tartalmat (amelyhez az saját logóját, valamint egy kiegészítő magyarázó hangfelvételt tesz hozzá):

               a)

               A 98/84/EK irányelv 2. cikkének a) pontja és a 89/552/EK irányelv (2) 1. cikkének a) pontja szerinti „televíziós műsorszolgáltatás”-nak minősülő védett szolgáltatást képez-e az első vállalkozás általi közvetítés?

               b)

               Szükséges-e az, hogy az első vállalkozás a 89/552/EGK irányelv 1. cikkének b) pontja szerinti műsorszolgáltató legyen ahhoz, hogy a 98/84/EK irányelv 2. cikkének a) pontja szerinti „televíziós műsorszolgáltatás”-t képező védett szolgáltatás nyújtójának minősülhessen?

               c)

               Úgy kell-e értelmezni a 98/84/EK irányelv 5. cikkét, hogy az polgári jogi kereset benyújtását teszi lehetővé az első vállalkozás számára a műsor második vállalkozás által sugárzott formájához való hozzáférést biztosító jogellenes eszközöket illetően,

                           (i)

                           vagy azért, mert úgy kell tekinteni, hogy az ilyen eszközök a sugárzott jelek által hozzáférést biztosítanak az első vállalkozás saját szolgáltatásaihoz;

                           (ii)

                           vagy pedig azért, mert az első vállalkozás a védett szolgáltatások nyújtója, amelynek érdekeit érinti a jogsértő tevékenység (hiszen az ilyen eszközök engedély nélküli hozzáférést biztosítanak a második vállalkozás által nyújtott védett szolgáltatáshoz)?

               d)

               Befolyásolja-e a c) kérdésre adott választ az a körülmény, hogy az első és a második szolgáltató más dekódoló rendszereket és feltételes hozzáférést biztosító eszközöket használ-e?

         3.   A 2001/29/EK irányelv (3) 6. cikke — Műszaki intézkedés
   Olyan körülmények esetén, amikor:

               (i)

               a műholdas közvetítés szerzői jogi műveket tartalmaz,

               (ii)

               a műsort kódolt formában továbbítják,

               (iii)

               csak a műholdas műsorsugárzó előfizetői általi hozzáférés érdekében,

               (iv)

               az előfizetőknek egy dekódoló kártyát biztosítanak, amely lehetővé teszi számukra a műsorhoz való hozzáférést;

                           a)

                           A kódolás „műszaki intézkedésnek” minősül-e a 2001/29/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének értelmében? Ha igen, akkor egyúttal „hatásosnak” is minősül-e a 2001/29/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének értelmében?

                           b)

                           Egy olyan dekódoló kártya használta, amelyet a műholdas műsorközvetítést végző szervezet azért értékesít ügyfelének előfizetési megállapodás alapján valamely tagállamban, hogy az egy másik tagállamban hozzáférjen a sugárzott műsorokhoz és szerzői jogi művekhez, a fenti műszaki intézkedések „megkerülésének” minősül-e, ha a műsorsugárzó szervezet nem járul hozzá a dekódoló kártya ilyen használatához?

                           c)

                           Azt a kereskedőt, aki dekódoló kártyákat importál egy másik tagállamba és azokat ott eladásra és használatra hirdeti, olyan készülékek importőrének vagy hirdetőjének, illetve olyan szolgáltatások nyújtójának kell-e tekinteni:

                                       (i)

                                       amelyeket a 2001/29/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében a hatásos műszaki intézkedés megkerülése céljából kínáltak, reklámoztak, illetve forgalmaztak ?

                                       (ii)

                                       amelyek a 2001/29/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében a hatásos műszaki intézkedés megkerülésén kívül számottevő gazdasági jelentőséggel vagy céllal nem rendelkeznek?

                                       (iii)

                                       amelyeket a 2001/29/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának értelmében elsősorban a hatásos műszaki intézkedés megkerülésének lehetővé tétele, illetve megkönnyítése céljából tervezetek, gyártottak, átalakítottak, vagy szolgáltattak?

                           d)

                           A fenti körülmények kívül esnek-e a 2001/29/EK irányelv 6. cikkének alkalmazási körén azért, mert rájuk a 98/84/EK irányelv különös rendelkezései vonatkoznak?

         4.   Többszörözési jog
   Ha (i) a dekódoló egység memóriájában, vagy (ii) film esetében a televízió-készülék képernyőjén egy adott film, zenemű vagy hangfelvétel (a jelen esetben digitális kép- és hangfelvételek) egymást követő részletei jelennek meg, és a teljes művet többszörözik egymást követő részletekben, de bármely időpillanatban csak korlátozott számú részlet érhető el:

               a)

               Azt a kérdést, hogy ezeket a műveket részben vagy egészben többszörözték-e, a nemzeti szerzői jogi szabályozás alapján kell-e eldönteni (mármint azon rendelkezés alapján, amely meghatározza, hogy mi minősül a szerzői jogi védelem alatt álló mű többszörözésének), vagy pedig a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének értelmezése segítségével?

               b)

               Ha a 2001/29/EK irányelv 2. cikkét kell értelmezni, akkor a nemzeti bíróságnak a művek részleteinek összességét egy egységként kell kezelnie, vagy pedig az adott időpontban elérhető korlátozott számú részletet kell figyelembe vennie? Utóbbi esetben a nemzeti bíróságnak milyen vizsgálati módszert kell alkalmaznia annak a kérdésnek az eldöntéséhez, hogy a műveket a hivatkozott cikk értelmében többszörözték-e?

               c)

               A 2. cikkben szereplő többszörözési jog kiterjed-e a televízióképernyőn ideiglenesen megjelenő képek létrehozására is?

         5.   Önálló gazdasági jelentőség

               a)

               Úgy kell-e tekinteni, hogy a mű a műholdas televíziózási dekódoló egységben vagy a dekódoló egységhez kapcsolt televíziós képernyőn létrejövő ideiglenesen elérhető másolatai — amelyek egyetlen célja a mű jogilag egyébként nem korlátozott felhasználása — a 2001/29/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerinti önálló gazdasági jelentőséggel bírnak amiatt, hogy a jogosult csak e másolatok alapján követelheti a jogainak használatáért járó ellenszolgáltatást?

               b)

               Befolyásolja-e az 5a) kérdésre adott választ az, hogy (i) az ideiglenesen elérhető másolatoknak van-e saját értéke, vagy hogy (ii) az ideiglenesen elérhető másolatok kis részét olyan mű vagy más tartalom képezi, amely a szerzői jog megsértése nélkül is felhasználható, vagy hogy (iii) a jogosult másik tagállamban levő kizárólagos engedélyese már kapott ez utóbbi tagállamban ellenszolgáltatást a mű felhasználásáért?

         6.   Vezetékes vagy vezeték nélküli nyilvánossághoz közvetítés

               a)

               A 2001/29/EK irányelv 3. cikke értelmében vezetékes vagy vezeték nélküli úton nyilvánossághoz közvetítettnek minősül-e az a szerzői jogi védelem alatt álló mű, amelyet vendéglátóipari egységben (például bárban) műholdas adóról fognak, és azt ezekben a létesítményekben a jelenlevő közönség számára képernyő és hangszórók segítségével közvetítik, illetve mutatják be?

               b)

               Befolyásolja-e a 6a) kérdésre adott választ, hogy

                           (i)

                           a közönség tagjai a műsorszolgáltató által elérni kívánt közönségtől különböző, új közönséget képeznek (ebben az esetben azért, mert az egyik tagállam belső piacára szánt dekódoló kártyát más tagállam kereskedelmi közönsége tekintetében használják);

                           (ii)

                           a közönség tagjai nem minősülnek a nemzeti jog szerint fizető közönségnek;

               c)

               Ha a b) pontban szereplő bármelyik részkérdésére igenlő választ kell adni, akkor mely tényezőket kell figyelembe venni annak eldöntése során, hogy a művet olyan helyszínről közvetítették-e, ahol a közönség nincs jelen?

         7.   Rögzítési jog
   Ha (i) a dekódoló egység memóriájában, vagy (ii) a televízió-készülék képernyőjén egy műsor (a jelen esetben digitális kép- és hangfelvételek) egymást követő részletei jelennek meg, és a műsor jelentős részét többszörözik egymást követő részletekben, de bármely időpillanatban csak korlátozott számú részlet érhető el:

               a)

               Azt a kérdést, hogy ezek az egymást követő részletek a műsor rögzítései-e, a nemzeti szerzői jogi szabályozás alapján kell-e eldönteni (mármint azon rendelkezés alapján, amely meghatározza, hogy mi minősül a szerzői jogi védelem alatt álló mű többszörözésének), vagy pedig a 2006/115/EK irányelv (4) 7. cikkének értelmezése segítségével?

               b)

               Ha a 2006/115/EK irányelv 7. cikkét kell értelmezni, akkor lehet-e a járulékos jellegű másolatokat „rögzítésnek” tekinteni, és ha igen, akkor a nemzeti bíróságnak a művek részleteinek összességét egy egységként kell kezelnie, vagy pedig az adott időpontban elérhető korlátozott számú részletet kell figyelembe vennie? Utóbbi esetben a nemzeti bíróságnak milyen vizsgálati módszert kell alkalmaznia annak a kérdésnek az eldöntéséhez, hogy a műsorokat a hivatkozott cikk értelmében rögzítették-e?

               c)

               A 2006/115 irányelv 7. cikkében szereplő rögzítési jog kiterjed-e a televízióképernyőn ideiglenesen megjelenő képek létrehozására is?

         8.   A 93/83/EGK irányelvre (5) alapított védekezés
   Összeegyeztethető-e a 93/83/EGK irányelvvel vagy az EUMSZ 34., EUMSZ 36. vagy EUMSZ 56. cikkel az, hogy a nemzeti szerzői jogi szabályozás szerint, ha a mű műholdas adással közvetített ideiglenesen elérhető másolatai vagy a műsor maga megjelennek a dekódoló egységben vagy televíziós képernyőn, akkor az adás vételének helye szerinti országban fennálló szerzői jogot sértik meg?
   Kihatással van-e a Bíróság álláspontjára az, hogy az adást olyan műholdas dekódoló kártyával dekódolták, amelyet a műholdas műsorsugárzási szolgáltatás nyújtója más tagállamban azzal a feltétellel bocsátott ki, hogy a kártya használata csak ez utóbbi tagállamban engedélyezett?
   9.   Arról a kérdésről, hogy az UEFA a 93/83 irányelv szerinti műsorsugárzónak minősül-e
   Ha egy szervezet (a továbbiakban: az első szervezet) élő sporteseményekről készített kép- és hanganyagot tartalmazó jeleket közvetít vagy közvetített kódolt műholdas multilaterális anyagban feljogosított műsorsugárzó szervezetek számára különböző országokba, és ezek a műsorsugárzó szervezetek — akár földi televíziós jelekkel, akár műholddal közvetítik — a kép- és hanganyagot tartalmazó élő sportesemény programját, és — kiadói jogkörüknek megfelelően — a saját állomásuk megkülönböztető logóját, saját magyarázó hanganyagukat és a mérkőzés előtt és után, valamint a félidőben közvetített saját anyagukat (a továbbiakban: köztes programok):

               a)

               A kódolt multilaterális anyag „műholdas nyilvánossághoz közvetítésnek” minősül-e a 93/83 irányelv 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának és 1. cikke (2) bekezdése c) pontjának értelmében, ha az anyag dekódolásához szükséges eszközök nem elérhetők a közönség számára, de a dekódoló eszközök lehetővé teszik a köztes programokat hordozó jelek dekódolását azok műholdas közvetítése esetén, és a köztes programok földfelszíni közvetítés esetén kódolatlanok?

               b)

               Az első szervezet a multilaterális anyagában „a nyilvánosság általi vételre szánt műsorhordozó jeleket a műhold felé, majd onnan a Föld felé vezető megszakítatlan közvetítési láncba” juttatja-e?

               c)

               Amikor az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja a műsorsugárzó szervezet ellenőrzése és felelőssége mellett végzett cselekményre hivatkozik, akkor ezzel az első szervezetre vagy egy megfelelő műsorsugárzó szervezetre utal-e, vagy pedig tekinthető-e úgy, hogy a jeleket a köztes műsorsugárzó szervezet ellenőrzése és felelőssége mellett juttatták a multilaterális anyagba?

         10.   Az EUMSZ 34. és/vagy EUMSZ 56. cikkre alapított védekezés

               a)

               Ha az 1. kérdésre adott válasz az, hogy a szolgáltató hozzájárulásával vagy anélkül gyártott feltételes hozzáférést biztosító eszköz a 98/84/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti „jogellenes eszköznek” minősül akkor, ha a szolgáltató engedélyén kívül eső körben használják védett szolgáltatáshoz való hozzáférésre, akkor mi a jognak a 98/84/EK irányelv által nyújtott alapvető funkciójára hivatkozással meghatározott konkrét tárgya?

               b)

               Kizárja-e az EUMSZ 34. vagy EUMSZ 56. cikk azon nemzeti rendelkezés alkalmazását az első tagállamban, amely jogellenesnek minősíti az olyan műholdas dekódoló kártya behozatalát és értékesítését, amelyet a másik tagállamban műholdas műsorszolgáltató azzal a feltétellel bocsátott ki, hogy a kártya használata csak ez utóbbi tagállamban engedélyezett?

               c)

               Befolyásolja-e a kérdésre adott választ az, hogy a műholdas dekódoló kártyát csak magán- vagy házi célra engedélyezték a második tagállamban, viszont az első tagállamban kereskedelmi célokra használták fel?

               d)

               Ha a 3. kérdésre adott válasz az, hogy az ott leírt körülmények fennállása esetén a dekódoló kártya használata a hatékony műszaki intézkedés megkerülésének számít, akkor az EUMSZ 34. és EUMSZ 56. cikk mindazonáltal kizárja-e a 2001/29/EK irányelv 6. cikkét átültető nemzeti szabály alkalmazását?

         11.   Arról a kérdésről, hogy a zeneművek és irodalmi művek számára nyújtott védelem szélesebb lehet-e az adás többi részének biztosított védelemnél

               a)

               Kizárja-e az EUMSZ 34., EUMSZ 36. vagy EUMSZ 56. cikk azon nemzeti szerzői jogi rendelkezés alkalmazását, amely jogellenesnek minősíti a zenemű előadását vagy lejátszását akkor, amikor az védett szolgáltatás részét képezi, amelyhez nyilvánosan, műholdas dekódoló kártya által férnek hozzá, és azt ily módon játsszák le, ha a kártyát a műholdas műsorszolgáltató más tagállamban azzal a feltétellel bocsátotta ki, hogy annak használata csak ez utóbbi tagállamban engedélyezett? Van-e jelentősége annak, hogy a zenemű a védett szolgáltatás egészének jelentéktelen elemét képezi, és hogy a szolgáltatás más elemeinek nyilvános bemutatását vagy lejátszását a nemzeti szerzői jogi szabályozás nem tiltja?

               b)

               Kizárja-e az EUMSZ 34., EUMSZ 36. vagy EUMSZ 56. cikk azon nemzeti szerzői jogi rendelkezés alkalmazását, amely jogellenesnek minősíti az irodalmi mű előadását vagy lejátszását akkor, amikor az védett szolgáltatás részét képezi, amelyhez nyilvánosan, műholdas dekódoló kártya által férnek hozzá, és azt ily módon játsszák le, ha a kártyát a műholdas műsorszolgáltató más tagállamban azzal a feltétellel bocsátotta ki, hogy annak használata csak ez utóbbi tagállamban engedélyezett? Van-e jelentősége annak, hogy az irodalmi mű a védett szolgáltatás egészének jelentéktelen elemét képezi, és hogy a szolgáltatás más elemeinek nyilvános bemutatását vagy lejátszását a nemzeti szerzői jogi szabályozás nem tiltja?

         12.   Az EUMSZ 101. cikkre alapított védekezés
   Ha a műsortartalom-szolgáltató egy vagy több tagállam területére nézve kizárólagos felhasználási engedélyeket ad, amelyek értelmében a műsorszolgáltató csak a műsortartalom adott területen belüli sugárzására jogosult (ideértve a műholdas műsorszórást is), és valamennyi engedély olyan szerződéses kötelezettséget tartalmaz, amelynek értelmében a műsorszolgáltatónak meg kell akadályoznia, hogy az engedély alá tartozó műsor vételét lehetővé tevő műholdas dekódoló kártyáját az engedély által lefedett területen kívül használják, milyen jogi vizsgálatot kell a nemzeti bíróságnak elvégeznie, és milyen körülményeket kell figyelembe vennie annak eldöntése során, hogy a szerződéses megkötés ellentétben áll-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével?
   Így különösen:

               a)

               úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését, hogy az e kötelezettségre alkalmazandó amiatt, hogy annak feltételezhető tárgya a verseny kizárása, korlátozása vagy torzítása; és

               b)

               ha igen, akkor ahhoz, hogy a szerződéses kötelezettség az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom alá essen, bizonyítani kell-e azt, hogy az észlelhetően kizárja, korlátozza vagy torzítja a versenyt?

      (1)  A feltételes hozzáférésen alapuló, vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló, 1998. november 20-i 98/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 320., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 147. o.)

      (2)  A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv (HL L 298., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 224. o.).

      (3)  Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanács irányelv (HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.)

      (4)  A bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 376., 28. o.)

      (5)  A műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelv (HL L 248., 15. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 134. o.).


title: C-119/06. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2007. november 29-i ítélete – az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 92/50/EGK irányelv megsértése – Közbeszerzési szerződés odaítélése ajánlati felhívás nélkül – Egészségügyi szállítási szolgáltatások odaítélése Toscanában)

text:
               26.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 22/7

         A Bíróság (harmadik tanács) 2007. november 29-i ítélete – az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság
   (C-119/06. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 92/50/EGK irányelv megsértése - Közbeszerzési szerződés odaítélése ajánlati felhívás nélkül - Egészségügyi szállítási szolgáltatások odaítélése Toscanában)
   (2008/C 22/13)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: X. Lewis és D. Recchia meghatalmazottak, M. Mollica ügyvéd)

      Alperes: Olasz Köztársaság (képviselők: I. Braguglia meghatalmazott, G. Fiengo és S. Varone ügyvédek)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelv (HL L 209., 1992.7.24., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o.) 11., 15. és 17. cikkének megsértése – Közbeszerzési szerződés odaítélése hirdetmény közzététele nélkül – Egészségügyi szállítási szolgáltatások odaítélése Toscanában
   Rendelkező rész
   A Bíróság:

               1)

               A keresetet elutasítja.

               2)

               Az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 131., 2006.6.3.


title: C-60/11. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2011. június 21-i végzése (a Tribunale di Ragusa (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Procura della Repubblica kontra Mohamed Mrad

text:
               27.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 252/28

         A Bíróság elnökének 2011. június 21-i végzése (a Tribunale di Ragusa (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Procura della Repubblica kontra Mohamed Mrad
   (C-60/11. sz. ügy) (1)

   2011/C 252/66
   Az eljárás nyelve: olasz
   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 113., 2011.4.9.


title: C-371/03. sz. ügy: A Bíróság (III. tanács)  2006. március 9-i  ítélete (az Oberlandesgericht Köln előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Siegfried Aulinger kontra Bundesrepublik Deutschland (Kül- és biztonságpolitika – Közös kereskedelempolitika – A Szerb és a Montenegrói Köztársaság elleni embargó – 1432/92/EGK rendelet – Személyszállítás)

text:
               3.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 131/6

         A Bíróság (III. tanács) 2006. március 9-i ítélete (az Oberlandesgericht Köln előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Siegfried Aulinger kontra Bundesrepublik Deutschland
   (C-371/03. sz. ügy) (1)

   (Kül- és biztonságpolitika - Közös kereskedelempolitika - A Szerb és a Montenegrói Köztársaság elleni embargó - 1432/92/EGK rendelet - Személyszállítás)
   (2006/C 131/10)
   Az eljárás nyelve: német
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Oberlandesgericht Köln
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Siegfried Aulinger

      Alperes: Bundesrepublik Deutschland
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Oberlandesgericht Köln – A Szerb és a Montenegrói Köztársaság, valamint az Európai Gazdasági Közösség közötti kereskedelem megtiltásáról szóló, 1992. június 1-jei 1432/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 151., 4. o.) 1. cikke d) pontjának értelmezése – A Szerbia és Montenegró határára, illetőleg az onnan történő személyszállítás tilalma
   Rendelkező rész
   A Szerb és a Montenegrói Köztársaság, valamint az Európai Gazdasági Közösség közötti kereskedelem megtiltásáról szóló, 1992. június 1-jei 1432/92/EGK tanácsi rendelet 1. cikkének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy a Szerbiába és Montenegróba irányuló, illetőleg az onnan induló, vállalkozási jellegű – szakaszos szállítás formájában végzett – személyszállítás tilos volt.
   „Szakaszos szállításon” az embargós övezetbe, illetőleg az onnan történő, a Közösség valamely tagállamában székhellyel rendelkező vállalkozás és az embargós övezetben székhellyel rendelkező vállalkozás együttműködésében szervezett személyszállítás értendő, amelynek során az előbbi vállalkozás az embargós övezet határának közelébe, illetőleg onnan, a másik pedig erről a helyről az embargós övezetbe, illetőleg onnan az említett helyre szállítja az utasokat (az utasok átszállásával).

      (1)  HL C 289., 2003.11.29.


title: T-152/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F - 1/14. és F-48/14. sz., Kakol kontra Bizottság egyesített ügyekben 2015. január 22-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2015. március 31-én benyújtott fellebbezés

text:
               8.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 190/21

         A Közszolgálati Törvényszék F - 1/14. és F-48/14. sz., Kakol kontra Bizottság egyesített ügyekben 2015. január 22-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2015. március 31-én benyújtott fellebbezés
   (T-152/15. P. sz. ügy)
   (2015/C 190/24)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és G. Gattinara meghatalmazottak)

      A másik fél az eljárásban: Danuta Kakol (Luxembourg, Luxemburg)

      Kérelmek

   A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-1/14. és F-48/14. sz., Kakol kontra Bizottság egyesített ügyekben 2015. január 22–én hozott ítéletét;

               —

               az F-48/14. sz. ügyet utalja vissza a Közszolgálati Törvényszék elé, mivel az F-1/14. sz. ügyben a felperes elállt keresetétől;

               —

               a költségekről jelenleg ne határozzon.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első jogalap téves jogértelmezésen alapul, mivel a Közszolgálati Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a vizsgabizottságnak azon határozatát, amely „hasonló” pályázati feltételek fennállása esetén a pályázótól megtagadta a vizsgákra bocsátást, ugyanazon pályázó képesítéseinek másik vizsgabizottság által más versenyvizsga keretében elvégzett értékelésére tekintettel indokolnia kötelező.

               2.

               A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a Közszolgálati Törvényszék elismerte, hogy a pályázók állampolgársága pályázati feltétel volt, amely hozzáadódott a többi feltételhez, amely azonban ennek ellenére jellegénél fogva nem különböztette meg a két kérdéses versenyvizsga-kiírást.

               3.

               A harmadik jogalap az ügyiratban szereplő lényeges információ elferdítésén alapul, mivel a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a versenyvizsga-bizottság nem fejtette ki, hogy határozata miben tért el az előző versenyvizsga-bizottság határozatától, noha a Bizottság mind írásban, mind a tárgyaláson egyértelműen kiegészítette ezt az indokolást.


title: C-109/10.P. sz. ügy: A T-57/01. sz., Solvay SA kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               19.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/14

      A T-57/01. sz., Solvay SA kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-109/10.P. sz. ügy)
      (2010/C 161/21)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Solvay SA (képviselők: P.-A. Foriers, R. Jafferali, F. Louis, A. Vallery ügyvédek)

         Másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2009. december 17-én hozott ítéletet;

                  —

                  a Bíróság ezt követően ismételten vizsgálja meg a keresetet a hatályon kívül helyezett pontok vonatkozásában, és a felhozott jogalapok terjedelme szerint egészben vagy részben semmisítse meg a Bizottság 2000. december 13-i határozatát;

                  —

                  a Bíróság helyezze hatályon kívül a 19 millió euró összegű bírságot vagy ennek hiányában jelentősen csökkentse azt a felperes által az eljárás rendkívüli időtartama miatt elszenvedett súlyos kár megtérítése címén;

                  —

                  a Bíróság a Bizottságot kötelezze a fellebbezési eljárásban és a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A felperes fellebbezése alátámasztása érdekében kilenc jogalapra hivatkozik.
      Első jogalapjával, amely öt részre oszlik, a felperes kifogásolja az ésszerű határidőn belüli eljárás elvének megsértését, mivel a 2000. december 13-i 2003/6/EK bizottsági határozatot (1) több mint tíz évvel a vizsgálat megkezdését, vagy legalábbis a Bizottság kifogásainak a felperessel való közlését követően fogadták el. A Solvay különösen azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem értékelte átfogóan a határidőt az eljárás közigazgatási és bírósági szakaszának belefoglalásával (első rész), nem vette figyelembe a Törvényszék előtt lefolytatott eljárás időtartamát (második rész), az ésszerű határidő túllépéséért kiszabható szankciót a védelemhez való jog konkrét megsértésének bizonyításától tette függővé, pedig e két elv egymástól független és elkülönül (harmadik rész), úgy ítélte, hogy a jelen ügyben ilyen sérelem nem valósult meg (negyedik rész), és elferdítette az ügy tényállását, mivel a Törvényszék úgy vélte, hogy a felperes lemondott arról, hogy az ésszerű határidő túllépése miatt másodlagosan a bírság csökkentését kérje (ötödik rész), jóllehet a felperes a fenti okból kifejezetten kérte a bírság hatályon kívül helyezését vagy legalábbis az összegének csökkentését.
      Második jogalapjával, amely három részre oszlik, a Solvay a 17/62 tanácsi rendelet (2) 14. és 20. cikkének megsértésére hivatkozik, mivel a Törvényszék elfogadta, hogy a Bizottság az EUMSZ 102. cikke alapján kezdeményezett eljárásban olyan dokumentumokat fogadott el, amelyeket a kartellekben és/vagy összehangolt magatartásokban való esetleges részvétellel kapcsolatban az EUMSZ 101. cikk alapján végzett ellenőrzések során foglaltak le (első rész). A felperes azt is felrója a Törvényszéknek, hogy elfogadta, hogy a Bizottság véletlenül megszerzett dokumentumokat használjon fel a terhére, jóllehet a Bizottság az érintett időszakban gyanú hiányában nem végezhetett volna ellenőrzést e dokumentumok megszerzése érdekében (második rész). Végül azt kifogásolja, hogy a Törvényszék elferdítette az ügy tényállását annak elismerésével, hogy lényeges hasonlóság áll fenn azon tények között, amelyek felkutatása az ellenőrzési határozat célja volt, és a marasztaló ítéletét alátámasztó tények között (harmadik rész).
      Harmadik jogalapjával, amely hat részre tagolódik, a felperes a védelemhez való jog Törvényszék általi megsértésére hivatkozik, mivel az utóbbi kötelezte annak bizonyítására, hogy a Bizottság által elveszített aktában szereplő iratok hasznosak lettek volna a védekezése szempontjából (első rész). Az ugyanis nem zárható ki hivatalból — az ügy iratai előzetes vizsgálatának teljes hiányában — hogy a szóban forgó dokumentumok befolyásolhatták volna a Bizottság által hozott határozatot (második és harmadik rész). Végül vitatja a Törvényszék azon értékelését, amely szerint nem bizonyította, hogy az eltűnt iratok hasznosak lehettek volna a védelméhez az erőfölényes helyzet fennállása (negyedik rész), a Saint-Gobain csoport részére adott árengedmény (ötödik rész) és az érintett földrajzi piac meghatározása (hatodik rész) vonatkozásában.
      Negyedik jogalapjával a Solvay állítja a védelemhez való jog, a bizonyítási teherre és az ártatlanság vélelmére vonatkozó szabályok megsértését, mivel a Törvényszék úgy határozott, hogy az ügy elkallódott iratai nem lettek volna hasznosak a védelme szempontjából, jóllehet elegendő, hogy ezen iratok lehetővé tegyék számára az előzetesen kifejtett jogalapok alátámasztását, ahelyett hogy új jogalapok megfogalmazását tennék lehetővé (első rész), és hogy akár csekély esélyt is adjanak a megtámadott határozat tartalmának befolyásolására (második rész).
      Ötödik jogalapjával a felperes nehezményezi azon jogának megsértését, hogy meghallgassák azt követően, hogy a Törvényszék megsemmisítette a rá bírságot kiszabó első határozatot, és azt megelőzően, hogy a Bizottság meghozta a megtámadott határozatot. A megtámadott ítélet ugyanis nem reagált a megsemmisítés iránti keresetére, és megtagadta a Bizottság azon kötelezettségének elismerését, hogy meghallgassa az érintett vállalkozást abban az esetben, ha a Törvényszék korábbi ítéletében olyan eljárási szabálytalanságot állapított meg, amely érintette az előkészítő intézkedéseket.
      Hatodik jogalapjával a felperes társaság kifogásolja, hogy a Törvényszék megsértette az EUMSZ 102. cikket, és elmulasztotta indokolási kötelezettségét azzal, hogy érvényesnek fogadta el az érintett földrajzi piac alternatív meghatározását, akár közösségi léptékű, akár nemzeti piacokról van szó.
      Hetedik jogalapjával a Solvay bírálatot fogalmaz meg az indokolási kötelezettséggel és az EUMSZ 102. cikkel, illetve a Törvényszéknek a megtámadott ítéletben az erőfölényes helyzetre vonatkozóan elvégzett azon értékelésével kapcsolatban, hogy az érintett piac közösségi (első rész) vagy nemzeti léptékű (második rész). Ezen kívül azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem vette figyelembe az erőfölényes helyzet hiányát bizonyító rendkívüli körülményeket (harmadik rész).
      Nyolcadik jogalapjával a felperes az EUMSZ 102. cikkre és az indokolás hiányára hivatkozik, mivel a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Saint-Gobain csoport részére adott 1,5%-os árengedmény olyan hűségengedménynek minősül, amely befolyásolja a verseny feltételeit.
      Kilencedik jogalapjával a felperes kifogásolja az indokolás hiányát, valamint az EUMSZ 102. cikk megsértését, mivel a Törvényszék megállapította a kereskedelmi partnereknek adott árengedmény rendszeréből következő, hátrányosan megkülönböztető gyakorlat fennállását olyan ellenőrzés hiányában, amelynek a rendeltetése annak vizsgálata lenne, hogy az említett gyakorlat létrehozott-e versenyhátrányt az erőfölénnyel rendelkező értékesítő ügyfelei között (első rész). Végül a Solvay azt kifogásolja, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe, hogy a nyersszóda az ügyfeleinél jelentkező előállítási költségekben mennyire csekély részt képvisel (második részt).

         (1)  Az [EK] 82. cikk alkalmazására vonatkozó, 2000. december 13-i 2003/6/EK bizottsági határozat (COMP/33.133 — C: „nyersszóda — Solvay” ügy) (HL 2003. L 10., 10. o.).

         (2)  Az [EK 81. cikk] és [EK 82. cikk] végrehajtásáról szóló, 1962. február 6-i 17. első tanácsi rendelet (HL 13., 204. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 1. kötet, 3. o.).


title: C-352/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-823/14. sz., Guja kontra Lengyelország ügyben 2015. április 14-én hozott végzése ellen Edward Guja által 2015. május 12-én benyújtott fellebbezés

text:
               22.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/20

         A Törvényszék (második tanács) T-823/14. sz., Guja kontra Lengyelország ügyben 2015. április 14-én hozott végzése ellen Edward Guja által 2015. május 12-én benyújtott fellebbezés
   (C-352/15. P. sz. ügy)
   (2016/C 068/25)
   Az eljárás nyelve: lengyel

      Felek

      Fellebbező: Edward Guja (képviselő: M. Szczepara ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: Lengyel Köztársaság
   A Bíróság (harmadik tanács) a 2015. december 17-én hozott végzésével a fellebbezést elutasítja.


title: C-472/10. sz. ügy: A Pest Megyei Bíróság (Magyar Köztársaság) által 2010. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság kontra Invitel Távközlési Zrt.

text:
               18.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 346/32

         A Pest Megyei Bíróság (Magyar Köztársaság) által 2010. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság kontra Invitel Távközlési Zrt.
   (C-472/10. sz. ügy)
   ()
   2010/C 346/53
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Pest Megyei Bíróság

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság

      Alperes: Invitel Távközlési Zrt.

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló Tanács 93/13/EGK irányelvének (1) (1993. április 5.) 6. cikk (1) bekezdése értelmezhető-e úgy, hogy a tisztességtelen szerződési feltétel egyetlen fogyasztóra nézve sem jelent kötelezettséget, amennyiben a fogyasztói szerződés részévé váló tisztességtelen kikötés érvénytelenségének megállapítását jogszabályban meghatározott és erre jogosult szervezet kéri közérdekű keresetében a fogyasztók nevében (popularis actio)?
               A hivatkozott tanácsi rendelet 6. cikk (1) bekezdése értelmezhető-e közérdekű keresetindítás eseten a perben nem álló fogyasztók javára történő marasztalás, illetve a tisztességtelen általános szerződési feltétel alkalmazásától való eltiltás esetkörére nézve úgy, hogy a fogyasztói szerződések részévé vált tisztességtelen feltétel az érintett összes fogyasztóra nézve és a jövőre nézve is nem jelent kötelezettséget, és így ennek jogkövetkezményeit a bíróság hivatalból köteles alkalmazni?

               2.

               Értelmezhető-e a tanács 93/13/EGK irányelvének 3. cikk (1) bekezdése figyelemmel a (3) bekezdése szerinti alkalmazott az irányelv mellékletének l.j pontjára és a 2.d pontjára akként, hogy amennyiben az eladó, vagy a szolgáltató a szerződési feltételek egyoldalú módosítását az árváltoztatási módszer egyértelmű leírása- és a szerződésben feltüntetett érvényes indok nélkül köti ki, az ipso jure tisztességtelen szerződési kikötés?

      (1)  HL L 95., 29. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.


title: T-77/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. április 20-i ítélete – Tronios Group International BV kontra EUIPO – SKY (SkyTec) („Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A SkyTec európai uniós szóvédjegy — A SKY korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Belenyugvás általi jogvesztés — A 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (2) bekezdése — Összetéveszthetőség — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               6.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 200/20

         A Törvényszék 2016. április 20-i ítélete – Tronios Group International BV kontra EUIPO – SKY (SkyTec)
   (T-77/15. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A SkyTec európai uniós szóvédjegy - A SKY korábbi nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Belenyugvás általi jogvesztés - A 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (2) bekezdése - Összetéveszthetőség - A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))
   (2016/C 200/28)
   Az eljárás nyelve: holland

      Felek

      Felperes: Tronios Group International BV (Breda, Hollandia) (képviselők: R. van Leeuwen és H. Klingenberg ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: S. Crabbe és A. Folliard-Monguiral meghatalmazottak)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Sky plc (Isleworth, Egyesült Királyság) (képviselő kezdetben: J. Barry solicitor, később: M. Schut és A. Meijboom ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a British Sky Broadcasting Group plc és a Tronios Group International BV közötti törlési eljárással kapcsolatban 2014. november 28-án hozott határozata (R 1681/2013-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Tronios Group International BV-t kötelezi a saját költségeinek, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére.

               3)

               A Sky plc maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 118., 2015.4.13.


title: C-523/07. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus által 2007. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A

text:
               26.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 22/35

         A Korkein hallinto-oikeus által 2007. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A
   (C-523/07. sz. ügy)
   (2008/C 22/63)
   Az eljárás nyelve: finn
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Korkein hallinto-oikeus
   Az alapeljárás felei

      Felperes: A
   Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

                           a)

                           Alkalmazható-e a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (1) (Brüsszel IIa. rendelet) a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló határozat minden részében történő végrehajtására, ha ezt a határozatot egy gyermek azonnali állami gondozásba vételére és a saját családján kívül való elhelyezésre is vonatkozó egyetlen határozat formájában, a közjogba tartozó gyermekvédelem keretében hozták,

                           b)

                           vagy a rendelet – annak 1. cikke (2) bekezdésének d) pontjára tekintettel – csak a határozat azon részére alkalmazható, amely a saját családon kívül való elhelyezésre vonatkozik?

               2)

               Hogyan kell közösségi jogi szempontból értelmezni a rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében és az azzal összefüggő 13. cikke (1) bekezdésében szereplő szokásos tartózkodási hely fogalmát, különösen ha a gyermek állandó lakóhelye az egyik tagállamban található, azonban egy másik tagállamban tartózkodik és ott vándorló életmódot folytat?

               3)

                           a)

                           Milyen feltételek teljesülése esetén hajtható mégis végre ebben a tagállamban egy azonnali védelmi intézkedés (állami gondozásba vétel) a rendelet 20. cikkének (1) bekezdése alapján, ha az állapítandó meg, hogy a gyermek ez utóbbi, másik tagállamban nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel?

                           b)

                           Csak azok az intézkedések minősülnek-e a rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerinti védelmi intézkedésnek, amelyek a nemzeti jog alapján meghozhatók, és kötelező erővel bírnak-e a nemzeti jog ezen intézkedésre vonatkozó rendelkezései a cikk alkalmazása során?

                           c)

                           A védelmi intézkedés meghozatalát követően az ügyet hivatalból át kell-e tenni a joghatósággal rendelkező tagállam bíróságához?

               4)

               Ha valamely tagállam bírósága egyáltalán nem rendelkezik joghatósággal, a keretesetet – mint elfogadhatatlant – el kell utasítania vagy az ügyet egy másik tagállam bíróságához kell áttennie?

      (1)  HL L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.


title: T-81/13. sz. ügy: 2013. február 12-én benyújtott kereset — FTI Touristik kontra OHIM (BigXtra)

text:
               13.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 108/32

         2013. február 12-én benyújtott kereset — FTI Touristik kontra OHIM (BigXtra)
   (T-81/13. sz. ügy)
   2013/C 108/80
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: FTI Touristik GmbH (München, Németország) (képviselő: A. Parr ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. november 29-i határozatát (R 2521/2011-1. sz. ügy)

               —

               az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

      Az érintett közösségi védjegy: a „BigXtra” szóvédjegy a 16., 35., 39., 41., 42. és 43. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában — 9 925 868. sz. közösségi védjegybejelentés.

      Az elbíráló határozata: az elbíráló a bejelentést elutasította.

      A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

      Jogalapok: a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja.


title: C-427/14. sz. ügy: Az Augstākā tiesa (Lettország) által 2014. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Valsts ieņēmumu dienests kontra SIA „Veloservis”

text:
               24.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 421/21

         Az Augstākā tiesa (Lettország) által 2014. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Valsts ieņēmumu dienests kontra SIA „Veloservis”
   (C-427/14. sz. ügy)
   2014/C 421/30
   Az eljárás nyelve: lett

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Augstākā tiesa

      Az alapeljárás felei

      Fellebbező: Valsts ieņēmumu dienests

      A másik fél az eljárásban: SIA „Veloservis”

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 78. cikkének (3) bekezdését, hogy a bizalomvédelem elve korlátozza egy újabb utólagos ellenőrzés végrehajtásának lehetőségét és az első utólagos ellenőrzés eredményeinek újbóli vizsgálatát?

               Valamely tagállam nemzeti joga előírhatja-e a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 78. cikke (3) bekezdése szerinti utólagos ellenőrzések elvégzésének eljárását, illetve az ellenőrzések eredményeinek felülvizsgálatára vonatkozó korlátokat?

               Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 78. cikkének (3) bekezdését, hogy jogszerű az, ha valamely nemzeti törvény az első utólagos ellenőrzés eredményeinek felülvizsgálatára vonatkozó korlátozásokat tartalmaz, amennyiben olyan információra derül fény, amely szerint téves és hiányos tájékoztatás alapján alkalmazták a vámszabályozást, amely körülmény nem volt ismeretes az első utólagos ellenőrzésre vonatkozó határozat meghozatalakor?

      (1)  HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet 4. kötet 307. o.


title: T-225/12. sz. ügy: 2012. május 29-én benyújtott kereset — Lidl Stiftung kontra OHIM — LĺDL MUSIC (LIDL express)

text:
               28.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 227/25

         2012. május 29-én benyújtott kereset — Lidl Stiftung kontra OHIM — LĺDL MUSIC (LIDL express)
   (T-225/12. sz. ügy)
   2012/C 227/43
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Lidl Stiftung & Co. KG (Neckarsulm, Németország) (képviselők: M. Schaeffer, M. Wolter és A. Marx ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: LĺDL MUSIC, spol. s r.o. (Brno, Cseh Köztársaság)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. március 21-én az R 2379/2010-1. sz. ügyben hozott határozatát;

               —

               az alperest kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

      A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

      Az érintett közösségi védjegy: a „LIDL express” ábrás védjegy a 15. osztályba tartozó áruk vonatozásában — 6 857 536. sz. közösségi védjegybejelentés.

      A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

      A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „LÍDL MUSIC” nemzeti ábrás védjegy és közösségi szóvédjegy 15. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

      A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott.

      A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési osztály a fellebbezést elutasította.

      Jogalapok:

               —

               a 207/2009 tanácsi rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdésével együttesen értelmezett 15. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2868/95 bizottsági rendelet 22. szabálya (3) és (4) bekezdésének megsértése;

               —

               a 207/2009 tanácsi rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdésével együttesen értelmezett 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése;

               —

               a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: F-73/12. sz. ügy: 2012. július 17-én benyújtott kereset — ZZ és társai kontra EBB

text:
               29.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 295/33

         2012. július 17-én benyújtott kereset — ZZ és társai kontra EBB
   (F-73/12. sz. ügy)
   2012/C 295/58
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperesek: ZZ és társai (képviselő: L. Levi ügyvéd)

      Alperes: Európai Beruházási Bank

      A jogvita tárgya és leírása

   Egyrészt az illetményelszámolásokban szereplő azon határozatok megsemmisítése, amelyek értelmében a teljes személyi állományra alkalmazni kell az Európai Beruházási Banknak a bérfejlesztés 2,8 %-ra korlátozásáról szóló általános hatályú határozatát valamint az 1 %-os jövedelemveszteséget eredményező érdemtáblázatról szóló határozat megsemmisítése, másrészt az alperes kötelezése az illetménykülönbözet és kártérítés megfizetésére.

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg azon határozatokat, amelyek értelmében a felperesekre alkalmazni kell az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsának 2011. december 13-i, a bérfejlesztés 2,8 %-ra korlátozásáról szóló határozatát és az Európai Beruházási Bank igazgatási bizottságának 2012. február 4-i, 1 %-os jövedelemveszteséget eredményező érdemtáblázatról szóló határozatát, amely határozatokat a 2012 áprilisi illetményelszámolások tartalmazták, valamint ugyanezen részükben semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő összes határozatot;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest az EBB igazgatótanácsának 2011. december 13-i és az EBB igazgatási bizottságának 2012. február 4-i határozatából eredő, a korábbi rendszer alkalmazásához viszonyított illetménykülönbözet megfizetésére, e különbözet összegét 2012. április 12-től kezdődően, minden hónap 12-én növelje késedelmi kamatokkal az összeg teljes megfizetéséig, amely kamat mértékét az EKB által használt kamatlábat 3 ponttal meghaladó szinten rögzítse;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a vásárlóerő csökkenése miatt keletkezett kár megtérítésére, amely kár mértékét méltányosan és ideiglenesen a felperesek havi illetményének 1,5 %-ára becsülik;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.


title: T-176/11. sz. ügy: A Törvényszék 2013. december 10-i végzése — Carbunión kontra Tanács (Megsemmisítés iránti kereset — Állami támogatások — A versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló határozat — Részleges megsemmisítés — Elválaszthatatlanság — Elfogadhatatlanság)

text:
               8.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 39/20

         A Törvényszék 2013. december 10-i végzése — Carbunión kontra Tanács
   (T-176/11. sz. ügy) (1)

   (Megsemmisítés iránti kereset - Állami támogatások - A versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló határozat - Részleges megsemmisítés - Elválaszthatatlanság - Elfogadhatatlanság)
   2014/C 39/33
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Federación Nacional de Empresarios de Minas de Carbón (Carbunión) (Madrid, Spanyolország) (képviselők: K. Desai, solicitor, S. Cisnal de Ugarte és M. Peristeraki ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: F. Florindo Gijón és A. Lo Monaco, később F. Florindo Gijón és K. Michoel meghatalmazottak)

      Az alperes(eke)t támogató beavatkozó: az Európai Bizottság (képviselők: É. Gippini Fournier, L. Flynn és C. Urraca Caviedes)

      Az ügy tárgya

   A versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU tanácsi határozat (HL L 336., 24. o.) részleges megsemmisítése iránti kérelem.

      A végzés rendelkező része

               1.

               A Törvényszék a keresetet elutasítja mint elfogadhatatlant.

               2.

               A Törvényszék a Federación Nacional de Empresarios de Minas de Carbónt (Carbunión) kötelezi saját költség költségein felül az Európai Unió Tanácsa felmerült költségeinek viselésére, ideértve az ideiglenes intézkedéssel kapcsolatos költségeket is.

               3.

               A Törvényszék a Bizottságot kötelezi saját költségei viselésére.

      (1)  HL C 152., 2011.5.21.


title: T-425/12. sz. ügy: 2012. szeptember 26-án benyújtott kereset — Sport Eybl & Sports Experts kontra OHIM — Elite Licensing (e)

text:
               17.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 355/36

         2012. szeptember 26-án benyújtott kereset — Sport Eybl & Sports Experts kontra OHIM — Elite Licensing (e)
   (T-425/12. sz. ügy)
   2012/C 355/76
   A keresetlevél nyelve: német

      Felek

      Felperes: Sport Eybl & Sports Experts GmbH (Wels, Ausztria) (képviselők: B. Gumpoldsberger ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Elite Licensing Company SA (Fribourg, Svájc)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. június 26-án az R 881/2011-1. sz. ügyben hozott határozatát abban a részében, amely helyt adott felszólaló fellebbezésének, és a 9., 12., 18., 22., 25. és 28. osztályok vonatkozásában megtagadta a közösségi védjegybejelentés lajstromozását; és

               —

               az alperest kötelezze felperesnek az eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

      A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

      Az érintett közösségi védjegy: az „e” betűt tartalmazó ábrás védjegy a 9., 12., 18., 22., 25., 28. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában — 6 220 421. sz. közösségi védjegybejelentés.

      A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: az Elite Licensing Company SA.

      A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az „e” betűt tartalmazó nemzeti, nemzetközi és közösségi ábrás védjegyek a 3., 5., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 16., 18., 20., 21., 24., 25., 26., 28., 32., 35., 38., 41., 43. és 44. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában.

      A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

      A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezésnek részben helyt adott.

      Jogalapok: a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: C-644/15. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2016. december 15-i ítélete – Magyarország kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — 1234/2007/EK rendelet — A mezőgazdasági piacok közös szervezése — Gyümölcs- és zöldségágazat — 103e. cikk — A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás — 1580/2007/EK rendelet — 97. cikk — Magyarország által a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás Európai Unió általi visszatérítéséről szóló bizottsági határozat)

text:
               13.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 46/8

         A Bíróság (hetedik tanács) 2016. december 15-i ítélete – Magyarország kontra Európai Bizottság
   (C-644/15. P. sz. ügy) (1)

   ((Fellebbezés - 1234/2007/EK rendelet - A mezőgazdasági piacok közös szervezése - Gyümölcs- és zöldségágazat - 103e. cikk - A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás - 1580/2007/EK rendelet - 97. cikk - Magyarország által a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás Európai Unió általi visszatérítéséről szóló bizottsági határozat))
   (2017/C 046/10)
   Az eljárás nyelve: magyar

      Felek

      Fellebbező: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Sebestyén E. E. meghatalmazottak)

      A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Lewis és Béres B. meghatalmazottak)

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság Magyarországot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 27., 2016.1.25.


title: C-351/06. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2007. március 6-i végzése – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Német Szövetségi Köztársaság

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 96/29

         A Bíróság elnökének 2007. március 6-i végzése – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Német Szövetségi Köztársaság
   (C-351/06. sz. ügy) (1)

   (2007/C 96/57)

      Az eljárás nyelve: német

   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 249., 2006.10.14.


title: C-377/16. sz. ügy: 2016. július 7-én benyújtott kereset – Spanyol Királyság kontra Európai Parlament

text:
               29.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 314/13

         2016. július 7-én benyújtott kereset – Spanyol Királyság kontra Európai Parlament
   (C-377/16. sz. ügy)
   (2016/C 314/19)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Spanyol Királyság (képviselő: M. J. García-Valdecasas Dorrego meghatalmazott)

      Alperes: Európai Parlament

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

               —

               semmisítse meg a (F/N)-EP/CAST/S/16/2016 I-es besorolású gépjárművezetői szerződéses alkalmazotti pályázati felhívást (1);

               —

               az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

               1.

                  Első jogalap: az 1/58 rendelet (2) 1. és 2. cikkének, az Európai Unió Alapjogi Chartája (3) 22. cikkének, valamint a Személyzeti Szabályzat 1d. cikkének megsértése, amiatt, hogy a pályázati felhívás korlátozza az EPSO és a pályázó közötti kommunikáció rendszerét, azáltal, hogy az kizárólag angol, francia és német nyelven történik, ami kiterjed a jelentkezési ívekre is.

               2.

                  Második jogalap: a Személyzeti Szabályzatnak az egyéb alkalmazottakra vonatkozó része 82. cikkének megsértése, mivel megköveteli az Unió egy másik nyelvének mint második nyelvnek a kielégítő ismeretét, anélkül, hogy az azon feladatok ellátásához szükséges lenne, amelyekre a kiválasztott pályázókat alkalmazni kívánják.

               3.

                  Harmadik jogalap: az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkeinek, az Alapjogi Charta 22. cikkének, a Személyzeti Szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó rész 82. cikkének megsértése, mivel a felhívás a második nyelvet szükségtelenül három nyelvre – az angolra, a franciára és a németre – korlátozza, kizárva az Európai Unió többi hivatalos nyelvét.

               4.

                  Negyedik jogalap: az angol, a francia és a német nyelvnek a versenyvizsga második nyelveként történő megjelölése önkényes kiválasztás, amely az 1/58 rendelet 1. cikke, az Alapjogi Charta 22. cikke és a Személyzeti Szabályzat 1d. cikkének (1) és (6) bekezdése által tiltott, nyelven alapuló (hátrányos) megkülönböztetéshez vezet.

      (1)  HL 2016, C 131 A, 1. o.

      (2)  A legutóbb az (EU) 517/2013 tanácsi rendelettel (HL 2013., L 158., 1. o.) módosított, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. tanácsi rendelet (HL 1958., 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.)

      (3)  HL 2016, C 202., 389. o.


title: C-148/08. sz. ügy: A Juzgado de lo Mercantil de Málaga (Spanyolország) által 2008. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finn Mejnertsen kontra Betina Mandal Barsoe

text:
               7.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 142/19

         A Juzgado de lo Mercantil de Málaga (Spanyolország) által 2008. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finn Mejnertsen kontra Betina Mandal Barsoe
   (C-148/08. sz. ügy)
   (2008/C 142/31)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Juzgado de lo Mercantil de Málaga
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Finn Mejnertsen

      Alperes: Betina Mandal Barsoe
   Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló Jegyzőkönyv 1. és 2. cikke alkalmazásában az említett állam a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet (1) 16. cikke szerinti tagállamnak minősül-e?

               2)

               Az a tény, hogy az említett rendelet e jegyzőkönyv hatálya alá tartozik, azt jelenti-e, hogy e rendelet az említett országban nem képezi részét a közösségi jogi rendelkezéseknek?

               3)

               Az 1346/2000 rendelet kötelező erejének és alkalmazásának hiánya Dániában azt jelenti-e, hogy a többi tagállam sem alkalmazhatja az említett rendeletet az ezen országban hozott fizetésképtelenséggel kapcsolatos határozatok elismeréséhez és végrehajtásához? Vagy ezzel ellenkezőleg, azt jelenti, hogy a többi tagállam köteles – kivéve, ha mentességet igényelt – alkalmazni az említett rendeletet, ha a fizetésképtelenséggel kapcsolatos határozatot Dániában hozták, és annak elismerését, illetve végrehajtását ezen államokban – jelen esetben Spanyolországban – kérik?

      (1)  A Tanács 2000. május 29-i rendelete (HL L 160., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 191. o.).


title: C-366/14. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. november 6-i végzése (a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Herrenknecht AG kontra Hév-Sugár Kft. (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság – A ténybeli háttér kellően részletes ismertetésének, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó válasz szükségességét igazoló indokoknak a hiánya)

text:
               19.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 16/15

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. november 6-i végzése (a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Herrenknecht AG kontra Hév-Sugár Kft.
      (C-366/14. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság - A ténybeli háttér kellően részletes ismertetésének, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó válasz szükségességét igazoló indokoknak a hiánya)
      (2015/C 016/22)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Herrenknecht AG

         Alperes: Hév-Sugár Kft.

         Rendelkező rész

      A Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság (Magyarország) 2014. július 11-i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem (C-366/14. sz. ügy) nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

         (1)  HL C 351., 2014.10.6.


title: T-139/17. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2017. március 23-i végzése – Kibelisa kontra Tanács („Ideiglenes intézkedés — Korlátozó intézkedések — Kongói Demokratikus Köztársaság — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya”)

text:
               6.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 178/23

         A Törvényszék elnökének 2017. március 23-i végzése – Kibelisa kontra Tanács
   (T-139/17. R. sz. ügy)
   ((„Ideiglenes intézkedés - Korlátozó intézkedések - Kongói Demokratikus Köztársaság - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya”))
   (2017/C 178/32)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Roger Kibelisa (Kinshasa, Kongói Demokratikus Köztársaság) (képviselők: O. Okito és A. Ouannès ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 278. cikken és az EUMSZ 279. cikken alapuló, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2016. december 12-i (EU) 2016/2230 tanácsi rendelet (HL 2016. L 336 I., 1. o.) végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: C-334/15. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2015. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Pilar Planes Bresco kontra Comunidad Autónoma de Aragón

text:
               14.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 302/21

         A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2015. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Pilar Planes Bresco kontra Comunidad Autónoma de Aragón
   (C-334/15. sz. ügy)
   (2015/C 302/27)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunal Supremo

      Az alapeljárás felei

      Felperes: María Pilar Planes Bresco

      Alperes: Comunidad Autónoma de Aragón

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell e értelmezni a 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (1) 43. és 44. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely kizárja a támogatható hektárszámok köréből a mezőgazdasági termelő által bejelentett állandó legelők valamennyi a termelőt megillető rendes jogosultságok meghatározásánál adott napon figyelembe vett terület méretét meghaladó területet és e területek bevonását, és ebből következően szántóföld legelőkkel való felváltását ahhoz a feltételhez köti, hogy a termelő a legelőket ténylegesen állattenyésztésre használja az adott üzleti évben azon területek tekintetében, amelyekre a támogatási jogosultságokat aktiválni kívánja?
               Abban az esetben pedig, ha az előző kérdésre adandó válasz nemleges lenne:

               2)

               Arra figyelemmel, hogy a támogatási rendszerek keretében kizárja e rendszerek olyan kedvezményezettjeinek kifizetését, „akikről megállapították, hogy mesterségesen teremtették a támogatási jogosultság megszerzéséhez szükséges körülményeket azzal a céllal, hogy az adott támogatási rendszer céljaival ellentétes előnyhöz jussanak, úgy kell e értelmezni 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet 29. cikkét, hogy az nem teszi lehetővé a tagállamok számára (az állandó legelők) „támogatható hektárszámát” csökkentő általános intézkedések elfogadását olyan általános feltételezések tényként, történő beállításával, amelyek szerint a kedvezményezett a támogatás megszerzéséhez szükséges körülményeket mesterségesen teremtette meg, az adott mezőgazdasági termelővel kapcsolatban az e mezőgazdasági termelő tevékenysége és az általa tanúsított magatartás konkrét bizonyítása nélkül?

      (1)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 40. kötet 269. o.)


title: C-213/16. sz. ügy: Az Amtsgericht München (Németország) által 2016. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tanja Reiter elleni büntetőeljárás

text:
               18.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 260/20

         Az Amtsgericht München (Németország) által 2016. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tanja Reiter elleni büntetőeljárás
   (C-213/16. sz. ügy)
   (2016/C 260/25)
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Amtsgericht München

      Az alap-büntetőeljárás résztvevői

   Tanja Reiter

      Másik fél: Staatsanwaltschaft München I

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Ellentétes-e a 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkével és 6. cikkének (1) és (3) bekezdésével az olyan tagállami jogszabály, amely a büntetőeljárás során arra kötelezi az ebben a tagállamban lakóhellyel nem rendelkező terheltet, hogy kézbesítési megbízottat jelöljön ki a vele szemben tárgyalás mellőzésével hozott végzés kézbesítése érdekében, akkor is, ha ennek következtében a terhelt számára nem áll rendelkezésre a tárgyalás tartására irányuló kérelem benyújtására nyitva álló teljes határidő, nem rendelkezik azonban a terhelt olyan lakcímmel sem, amelyen a tárgyalás mellőzésével hozott végzés számára bizonyíthatóan kézbesíthető, és a kézbesítési megbízott nevének és címének közlése lehetőséget ad számára, hogy tájékoztassa a kézbesítési megbízottat arról, hogy hova küldhető számára a tárgyalás mellőzésével hozott végzés és a közlésre vonatkozó igazolás?

               2)

               Ellentétes-e a 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdésével és 6. cikkének (1) és (3) bekezdésével az olyan tagállami jogszabály, amely a büntetőeljárás során arra kötelezi az ebben a tagállamban lakóhellyel nem rendelkező terheltet, hogy kézbesítési megbízottat jelöljön ki a vele szemben tárgyalás mellőzésével hozott végzés kézbesítése érdekében, és a tárgyalás tartására irányuló kérelem elfogadhatóságára vonatkozó határidő számításához a kézbesítési megbízott részére történő kézbesítés minden további nélkül elégséges, ha a terhelt a határidő ilyen módon számított elmulasztása esetén igazolási kérelmet nyújthat be, és igazolásként elégséges, hogy a tárgyalás mellőzésével hozott végzést továbbították részére, és a továbbítást követően határidőn belül tárgyalás tartására irányuló kérelmet nyújtott be, ha tehát a határidő elmulasztásának következményei alóli mentesüléssel a terhelt számára utólag a tárgyalás tartására irányuló kérelem benyújtására nyitva álló teljes határidő rendelkezésre áll, még akkor is, ha a törvény a határidő elmulasztása esetére általános szabályként a tárgyalás mellőzésével hozott végzés végrehajthatóságát írja elő?

      (1)  A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 142., 1. o.).


title: C-425/06. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2008. február 21-i ítélete (a Corte suprema di cassazione – Olaszország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Part Service Srl, felszámolás alatt (Hatodik HÉA-irányelv – A 11. cikk A. része (1) bekezdésének a) pontja és a 13. cikk B. részének a) és d) pontja – Lízing – A szolgáltatás mesterséges felosztása – Joghatások – Az adóalap csökkentése – Adómentességek – Visszaélésszerű gyakorlat – Feltételek)

text:
               12.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 92/6

         A Bíróság (második tanács) 2008. február 21-i ítélete (a Corte suprema di cassazione – Olaszország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Part Service Srl, felszámolás alatt
   (C-425/06. sz. ügy) (1)

   (Hatodik HÉA-irányelv - A 11. cikk A. része (1) bekezdésének a) pontja és a 13. cikk B. részének a) és d) pontja - Lízing - A szolgáltatás mesterséges felosztása - Joghatások - Az adóalap csökkentése - Adómentességek - Visszaélésszerű gyakorlat - Feltételek)
   (2008/C 92/09)
   Az eljárás nyelve: olasz
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Corte suprema di cassazione – Olaszország
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Ministero dell'Economia e delle Finanze

      Alperes: Part Service Srl, felszámolás alatt
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Corte suprema di cassazione – A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o., magyar nyelvű kölönkiadás 9. fejezet 1. kötet 23. o.) értelmezése – Több különböző és adóelőny elérését eredményező szerződésre felosztott lízingügylet – A joggal való visszaélésnek a Bíróság C-255/02. sz. Halifax és társai ügyben hozott ítéletében meghatározott fogalmának értelmezése.
   Rendelkező rész

               1.

               A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy a visszaélésszerű magatartás megállapítható, ha az adott ügylet vagy ügyletek alapvető célja az adóelőny megszerzése.

               2.

               A nemzeti bíróság feladata a jelen ítéletben foglalt értelmezési ismérvek alapján annak megállapítása, hogy a hozzáadottérték-adó alkalmazása szempontjából az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló ügyletek a 77/388 hatodik irányelv értelmében visszaélésszerű magatartásnak tekinthetők-e.

      (1)  HL C 326., 2006.12.30.


title: T-36/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. január 6-i végzése – St’art és társai kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset – A »European Creative Industries Alliance« program – A kulturális és a kreatív iparágak finanszírozásának elősegítése érdekében új eszközök kialakítására irányuló »C-I Factor« projekt – A projekt befejezettnek való tekintéséről szóló határozat – Tisztán szerződéses jogviszony keretében hozott, annak elválaszthatatlan részét képező aktus – Elfogadhatatlanság”)

text:
               2.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 73/35

      A Törvényszék 2015. január 6-i végzése – St’art és társai kontra Bizottság
      (T-36/14. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - A »European Creative Industries Alliance« program - A kulturális és a kreatív iparágak finanszírozásának elősegítése érdekében új eszközök kialakítására irányuló »C-I Factor« projekt - A projekt befejezettnek való tekintéséről szóló határozat - Tisztán szerződéses jogviszony keretében hozott, annak elválaszthatatlan részét képező aktus - Elfogadhatatlanság”)
      (2015/C 073/45)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: St’art – Fonds d’investissement dans les entreprises culturelles (Mons, Belgium), Stichting Cultuur – Ondernemen (Amszterdam, Hollandia) és Angel Capital Innovations Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: L. Delhin és C. Brüls ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: S. Delaude, J. Estrada de Solà és S. Lejeune meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt a Bizottságnak a „C-I Factor SI2.609157 – 2/G/ENT/CIP/11/C/N03C011” projekt befejezettnek való tekintéséről és következésképpen a konzorciumnak, amelynek a felperesek is tagjai, nyújtott támogatás megszüntetéséről szóló, „ismeretlen időpontú hallgatólagos” határozatának, másrészt a 2013. november 29-i, „az azt helybenhagyó kifejezett határozat” megsemmisítése iránti kereset.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A St’art – Fonds d’investissement dans les entreprises culturelles, a Stichting Cultuur – Ondernemen és az Angel Capital Innovations Ltd maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Bizotság részéről felmerül költségeket.

         (1)  HL C 135., 2014.5.5.


title: T-70/07. sz. ügy: 2007. február 26-án benyújtott kereset – Cantieri Navali Termoli kontra Bizottság

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/52

         2007. február 26-án benyújtott kereset – Cantieri Navali Termoli kontra Bizottság
   (T-70/07. sz. ügy)
   (2007/C 95/106)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Felperes: Cantieri Navali Termoli SpA (Termoli, Olaszország) (képviselő: B. Daniela Mammarella ügyvéd)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a határozatot;

               —

               az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A jelen kereset az Olaszország által a Cantieri Navali Termoli S.p.A számára biztosítani kívánt állami Támogatásról (n. C 48/2004 [ex N 595/2003]) szóló 2006. július 4-i bizottsági határozat (1) ellen irányul, amely határozat a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősítette a hajógyártáshoz nyújtott támogatásokról szóló rendelet (2) 3. cikke szerinti működési támogatást, amelyet Olaszország szándékozott a felperesnek nyújtani a C.180 (korábbi 173) hajó vonatkozásában, mivel abból a feltételezésből kiindulva nem hosszabbították meg a hajó átadására vonatkozó tízhónapos határidőt, hogy a késedelmeknek a felperes által hivatkozott okai (a 2001. szeptember 11-i New York-i események hatásai, technikai módosítások szükségessége, a természeti csapások hatásai) nem feleltek meg a hivatkozott rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírtaknak.
   Állításának alátámasztására a felperes az alábbiakra hivatkozik:

               a)

               az indokolási kötelezettség megsértése miatti eljárási hiba, a következők vonatkozásában

                           —

                           a szeptember 11-i események okozati irrelevanciájának megállapítása a tényállás tekintetében. E tekintetben azt állítja, hogy az utasszállító hajók építésének ágazatával szemben a vegyianyag-szállító hajók építésének ágazatát, amelyben a felperes végzi tevékenységét, ezen események által nem érintettnek minősítették.

                           —

                           a felperes tevékenysége végzésének területét sújtó természeti csapások feltételezett és nem bizonyított okozati hatása

                           —

                           technikai módosítások szükségessége a hajó építésében

               b)

               A tények nyilvánvalóan téves értelmezése azáltal, hogy indokolatlanul különbséget tettek a szóban forgó közösségi szabályozás alkalmazása vonatkozásában a Chemical Markets és a Shipping egyéb ágazatai között, valamint a Clarkson Research intézet 2003. novemberi jelentésének részleges, elvonatkoztatott és nem szöveg szerinti olvasata által, amely jelentésnek olyan konkrét és iratokkal bizonyítható vizsgálatok nélkül tulajdonítottak meghatározó jelentőséget, amelyek alkalmasak lettek volna arra, hogy az olasz állam igazolja és bizonyítsa a munkaprogramban bekövetkezett zavart.

               c)

               Hatáskörrel való visszaélés, mivel nem történt meg a konkrét vizsgálat a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására való alkalmasság, tehát a szóban forgó működési támogatásnak a versenyre vonatkozó közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőségnek való megfelelés egyedi esetének jellemzői és körülményei vonatkozásában.

      (1)  HL L 383., 2006.12.28., 53. o.

      (2)  A hajógyártáshoz nyújtott támogatások új szabályainak meggállapításáró1 szóló, 1998. június 29-i 1540/98/EK tanácsi rendelet (HL L 202., 1998.7.18., 1. o.).


title: T-104/11. sz. ügy: 2011. február 17-én benyújtott kereset — Ferrari kontra OHIM (PERLE')

text:
               9.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 113/20

         2011. február 17-én benyújtott kereset — Ferrari kontra OHIM (PERLE')
   (T-104/11. sz. ügy)
   2011/C 113/39
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Felperes: Ferrari F.lli Lunelli SpA (Trento, Olaszország) (képviselő: P. Perani és G. Ghisletti ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsa által az R 1249/201-2. sz. ügyben 2010. december 8-án hozott és 2010. december 17-én kézbesített határozatot;

               —

               az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

      Az érintett közösségi védjegy: A „PERLE” szóelemet tartalmazó, 3., 25. és 33. osztályba tartozó áruk tekintetében lajstromozott nemzetközi ábrás védjegy (W 10510030), amely tekintetében a felperes közösségi oltalmat igényelt.

      Az elbíráló határozata: Az elbíráló a védjegybejelentést részben elutasította.

      A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

      Jogalapok: A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának és (2) bekezdésének helytelen alkalmazása.


title: C-379/08. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia (Olaszország) által 2008. augusztus 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ERG Raffinerie Mediterranee SpA és társai kontra Ministero dello Sviluppo Economico és társai

text:
               22.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 301/14

         A Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia (Olaszország) által 2008. augusztus 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ERG Raffinerie Mediterranee SpA és társai kontra Ministero dello Sviluppo Economico és társai
   (C-379/08. sz. ügy)
   (2008/C 301/27)
   Az eljárás nyelve: olasz
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia.
   Az alapeljárás felei

      Felperesek: ERG Raffinerie Mediterranee SpA és társai

      Alperesek: Ministero dello Sviluppo Economico és társai
   Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               A 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelvvel (1) és különösen az itt hivatkozott II. melléklet 7. cikkével ellentétes-e az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi a közigazgatási szerv számára, hogy „a környezeti kár felszámolásának ésszerű lehetőségeként” hivatalból olyan, a környezeti elemeken végzendő műveleteket (jelen esetben a talajvizet elzáró „fizikai akadály” tengerpart mentén történő létesítését) írjon elő, amelyek eltérnek a korábban kontradiktórius vizsgálat keretében kiválasztott, majd jóváhagyott és kivitelezett vagy a kivitelezés szakaszában levő műveletektől?

               2)

               Ugyanezen irányelvvel ellentétes-e az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi a közigazgatási szerv számára, hogy hivatalból, – tehát anélkül, hogy megvizsgálta volna a terület-specifikus feltételeket, a kivitelezés költségeit az ésszerűen előrelátható haszon függvényében, a közegészséget és közbiztonságot érintő lehetséges vagy valószínű sérelmet vagy káros hatásokat és a megvalósításhoz szükséges időt – ilyen rendelkezéseket írjon elő?

               3)

               Tekintettel a priolói nemzeti jelentőségű terület helyzetének különleges voltára, a fenti irányelvvel ellentétes-e az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi a közigazgatási szerv számára, hogy hivatalból ilyen rendelkezéseket írjon elő a priolói nemzeti jelentőségű terület peremén elhelyezkedő, a tisztításban közvetlenül nem érintett, lévén már megtisztított vagy egyáltalában nem szennyezett területek jogszerű használata iránti engedély feltételeként?

      (1)  HL L 143., 56. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 8. kötet, 357. o.


title: T-349/16. sz. ügy: A Törvényszék 2017. február 3-i végzése – Bank Saderat Iran kontra Tanács

text:
               10.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 112/50

         A Törvényszék 2017. február 3-i végzése – Bank Saderat Iran kontra Tanács
   (T-349/16. sz. ügy) (1)

   (2017/C 112/69)
   Az eljárás nyelve: angol
   Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 305., 2016.8.22.


title: T-134/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. január 13-i végzése — Investigación y Desarrollo en Soluciones y Servicios IT kontra Bizottság ( „Hatályon kívül helyezés iránti és felelősségmegállapítási kereset — Kutatásfejlesztési projektekre vonatkozó uniós pénzügyi támogatásról szóló szerződések — Elfogadhatatlansági kifogás — A kereseti kérelmek átminősítésének hiánya — Elfogadhatatlanság” )

text:
               8.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 71/21

      A Törvényszék 2014. január 13-i végzése — Investigación y Desarrollo en Soluciones y Servicios IT kontra Bizottság
      (T-134/12. sz. ügy) (1)

      (Hatályon kívül helyezés iránti és felelősségmegállapítási kereset - Kutatásfejlesztési projektekre vonatkozó uniós pénzügyi támogatásról szóló szerződések - Elfogadhatatlansági kifogás - A kereseti kérelmek átminősítésének hiánya - Elfogadhatatlanság)
      (2014/C 71/38)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Investigación y Desarrollo en Soluciones y Servicios IT, SA (Alicante, Spanyolország) (képviselő: M. Jiménez Perona ügyvéd)

         Alperes: az Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal és B. Conte meghatalmazottak, segítőik: J. Rivas Andrés és X. García García ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt a Bizottság 2012. január 13-i levelében foglalt, a felperessel szemben elrendelt könyvvizsgálat nyomán kibocsátott terhelési értesítésekben említett összegek beszedéséről rendelkező határozat hatályon kívül helyezése, másrészt a Bizottság 732 768 EUR összegű kártérítés és kamatok megfizetésére való kötelezésére irányuló, szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereseti kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1.

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2.

                  Az Investigación y Desarrollo en Soluciones y Servicios IT, SA viseli, saját költségein felül, a Bizottság költségeit, ideértve a eljárással kapcsolatban felmerült költségeket is.

         (1)  HL C 157., 2012.06.02.


title: F-13/15. sz. ügy: 2015. január 26–án benyújtott kereset – ZZ és társai kontra Bizottság

text:
               16.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 89/50

         2015. január 26–án benyújtott kereset – ZZ és társai kontra Bizottság
   (F-13/15. sz. ügy)
   (2015/C 089/62)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperesek: ZZ és társai (képviselők: J.-N. Louis, R. Metz, N. de Montigny, D. Verbeke és T. Van Lysebeth ügyvédek)

      Alperes: Bizottság

      A jogvita tárgya és leírása

   Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról szóló 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata VII. mellékletének 8. cikke alapján a felperesek éves utazási költségeinek megtérítéséhez való jogát megállapító határozatok megsemmisítése

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék nyilvánítsa jogellenesnek és alkalmazhatatlannak a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 8. cikkét;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg azokat a határozatokat, amelyekkel a 2014-es évtől a felperesek esetében az éves utazási költségek bármely megtérítését megszüntették;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.


title: C-577/14. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. február 16-i ítélete – Brandconcern BV kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (Fellebbezés — Európai uniós védjegy — 207/2009/EK rendelet — Az 51. cikk (2) bekezdése — LAMBRETTA szóvédjegy — A védjegy tényleges használata — Megszűnés megállapítása iránti kérelem — Részleges megszűnés megállapítása — Az EUIPO elnökének 2/12. sz. közleménye — A Bíróság ítélete időbeli hatályának korlátozása)

text:
               10.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 112/3

         A Bíróság (ötödik tanács) 2017. február 16-i ítélete – Brandconcern BV kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
   (C-577/14. P. sz. ügy) (1)

   ((Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - Az 51. cikk (2) bekezdése - LAMBRETTA szóvédjegy - A védjegy tényleges használata - Megszűnés megállapítása iránti kérelem - Részleges megszűnés megállapítása - Az EUIPO elnökének 2/12. sz. közleménye - A Bíróság ítélete időbeli hatályának korlátozása))
   (2017/C 112/03)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: Brandconcern BV (képviselők: A. von Mühlendahl és H. Hartwig Rechtsanwälte, valamint G. Casucci, N. Ferretti és C. Galli avvocati)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. J. Crespo Carrillo, meghatalmazott), Scooters India Ltd (képviselők: C. Wolfe solicitor, B. Brandreth és A. Edwards-Stuart barristers)

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság a Brandconcern BV-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 89., 2015.3.16.


title: C-186/12. sz. ügy: A Tribunal Judicial de Braga (Portugália) által 2012. április 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Impacto Azul, Lda kontra BPSA 9 — Promoção e Desenvolvimento de Investimentos Imobiliários, SA és társai

text:
               21.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/6

         A Tribunal Judicial de Braga (Portugália) által 2012. április 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Impacto Azul, Lda kontra BPSA 9 — Promoção e Desenvolvimento de Investimentos Imobiliários, SA és társai
   (C-186/12. sz. ügy)
   2012/C 217/11
   Az eljárás nyelve: portugál

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunal Judicial de Braga

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Impacto Azul, Lda

      Alperesek: BPSA 9 — Promoção e Desenvolvimento de Investimentos Imobiliários, SA, Bouygues Imobiliária, SGPS, Lda, Bouygues Immobilier SA, Aniceto Fernandes Viegas, Óscar Cabanez Rodriguez

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Ellentétes-e a közösségi joggal, konkrétan az EUMSZ 49. cikkel — e rendelkezésnek a[z Európai Unió] Bíróság[a] általi értelmezése alapján — a más tagállamban letelepedett társaságoknak a CSC [a gazdasági társaságokról szóló portugál törvény] 481. cikke (2) bekezdésében szereplő szabályrendszer alapján a CSC 501. cikkében említett szabályrendszer alkalmazása alóli kizárása ?


title: C-436/06. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2007. december 18-i ítélete (a Finanzgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Per Grønfeldt, Tatiana Grønfeldt kontra Finanzamt Hamburg-Am Tierpark (A tőke szabad mozgása – Adózás – Jövedelemadók – A tőketársaságban fennálló részesedés (részvény) átruházásából származó nyereség adóztatására vonatkozó nemzeti szabályozás)

text:
               23.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/23

         A Bíróság (második tanács) 2007. december 18-i ítélete (a Finanzgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Per Grønfeldt, Tatiana Grønfeldt kontra Finanzamt Hamburg-Am Tierpark
   (C-436/06. sz. ügy) (1)

   (A tőke szabad mozgása - Adózás - Jövedelemadók - A tőketársaságban fennálló részesedés (részvény) átruházásából származó nyereség adóztatására vonatkozó nemzeti szabályozás)
   (2008/C 51/36)
   Az eljárás nyelve: német
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Finanzgericht Hamburg
   Az alapeljárás felei

      Felperesek: Per Grønfeldt, Tatiana Grønfeldt

      Alperes: Finanzamt Hamburg – Am Tierpark
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzgericht Hamburg – Az EK 56. cikk értelmezése – Tőketársaságban fennálló részesedés átruházásából származó nyereség adóztatása – Olyan nemzeti szabályozás, amely az érintett társaságnak a tagállamban meglévő teljes körű társasági adókötelezettsége esetén a legalább 10 %-os részesedés feltételéhez köti az adóztatást, de ha az érintett társaság székhelye másik tagállamban van, akkor az adóztatás feltétele a legalább 1 %-os részesedés
   Rendelkező rész
   Az EK 56. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint amely az alapeljárásban felmerült, és amely szerint a más tagállamban letelepedett tőketársaságban fennálló részesedés átruházásából származó nyereség 2001-ben már akkor is adóköteles volt, ha az átruházó az utolsó öt évben a társaság tőkéjében közvetlenül vagy közvetve legalább 1 %-os részesedéssel rendelkezett, míg a társasági adó tekintetében teljes körű adókötelezettséggel rendelkező, az elsőként említett tagállamban letelepedett tőketársaságban fennálló részesedés átruházásából származó nyereség minden egyéb tekintetben azonos körülmények mellett 2001-ben csak legalább 10 %-os mértékű jelentős részesedés esetén volt adóköteles.

      (1)  HL C 326., 2006.12.30.


title: C-488/06. P. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-168/04. sz., L & D, S.A. kontra OHIM ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítélete ellen az L & D, S.A. által 2006. november 27-én benyújtott fellebbezés

text:
               27.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 20/12

         Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-168/04. sz., L & D, S.A. kontra OHIM ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítélete ellen az L & D, S.A. által 2006. november 27-én benyújtott fellebbezés
   (C-488/06. P. sz. ügy)
   (2007/C 20/18)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   Felek

      Fellebbező: L & D, S.A. (képviselő: S. Miralles Miravet, ügyvéd)

      A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és Julios Sämann Ltd
   A fellebbező kérelmei

               —

               a Bíróság helyezze teljes egészében hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság ítéletét;

               —

               helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsa 2004. március 15-i határozata rendelkező részének 1. és 3. pontját, amelyekben a fellebbezési tanács egyrészt részben hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály határozatát, illetve megtagadta a bejelentett védjegy lajstromozását a 3. és 5. osztályba tartozó áruk tekintetében, másrészt kötelezte a felek mindegyikét a felszólalási osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségek viselésére;

               —

               kötelezze az OHIM-ot az összes költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A 40/94 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése
   Az Elsőfokú Bíróság megsértette a 40/94 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját annak megállapításával, hogy: i) a 91.991 lajstromszámú, korábbi közösségi védjegy megkülönböztető jellegre tett szert; ii) a bejelentett, szóelemet is tartalmazó, 252.288. sz. „Aire Limpio” ábrás védjegy és a 91.991 lajstromszámú, korábbi közösségi védjegy hasonlóak; iii) fennáll az összetévesztés veszélye.
   A 40/94 rendelet 73. cikkének megsértése
   Az OHIM felszólalási osztálya (2003. február 25-i határozat) és fellebbezési tanácsa (2004. március 15-i határozat) a vizsgálatot a bejelentett (252.288. sz. „Aire Limpio”) védjegyre és a 91.991 lajstromszámú, korábbi közösségi védjegyre korlátozta. Ezzel szemben, az Elsőfokú Bíróság egyéb védjegyekre vonatkozó dokumentumokra is támaszkodott, főként a 328.915. lajstromszámú, „ARBRE MAGIQUE” nemzetközi védjegyre vonatkozó dokumentumokra. Következésképpen, a megtámadott ítélet alapjául szolgáló érvek egy olyan védjegyre vonatkoznak, amelyet maga az alperes is kizárt az összehasonlító vizsgálatból az összetéveszthetőség fennállásának mérlegelésekor. Így a fellebbező nem tudott megfelelőképpen védekezni a 91.991 lajstromszámú közösségi védjegyen kívüli, különféle más védjegyekre vonatkozó azon állításokkal és adatokkal szemben, amelyeken az Elsőfokú Bíróság megtámadott ítéletének rendelkező része alapult.

      (1)  A közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet (HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.).