title: C-754/19. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2019. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie kontra CU

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/24

      A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2019. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie kontra CU
      (C-754/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/25)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie

         Alperes: CU

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, és a jogállamiság abban kimondott értékét, valamint az (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (22) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 6. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy a hatékony bírói jogvédelem követelményei – köztük az igazságszolgáltatás függetlensége – és az ártatlanság vélelméből eredő követelmények megsértésére kerül sor abban az esetben, amikor a büntető törvénykönyv 296. cikkének 2. §-a szerinti és más bűncselekmények elkövetésével vádolt személy elleni büntetőeljáráshoz hasonló bírósági eljárást olyan módon alakították ki, hogy

                              —

                              a bíróság tanácsának tagja az igazságügyi miniszter egy személyben hozott határozata alapján a hierarchia eggyel alacsonyabb szintjén található bíróságról kirendelt bíró (NI), ugyanakkor nem ismertek azok a szempontok, amelyeket az igazságügyi miniszter e bíró kirendelése során figyelembe vett, a nemzeti jog pedig nem követeli meg e határozat bírósági felülvizsgálatát, illetve lehetővé teszi az igazságügyi miniszter számára, hogy a kirendelt bírót bármikor visszahívja?

                  2)

                  Fennáll-e az 1. pontban említett követelmények megsértése abban az esetben, amikor a felek az 1. pontban említetthez hasonló bírósági eljárásban hozott határozattal szemben a Sąd Najwyższyhoz (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) hasonló olyan bírósághoz jogosultak rendkívüli jogorvoslatot benyújtani, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog alapján nincs helye jogorvoslatnak, e bíróság (tanács) jogorvoslat elbírálására hatáskörrel rendelkező szervezeti egységének elnöke a nemzeti jog értelmében köteles az ügyeket e tanács bíróinak névsora alapján ábécésorrendben kiosztani, melynek során kifejezetten tilos bármely bírót kihagyni, az ügyek kiosztásában pedig olyan testületi szerv által jelölt személy vesz részt, mint a Krajowa Rada Sądownictwa (nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország), amelynek összetételét oly módon határozták meg, hogy tagjai

                              a)

                              a parlament által kinevezett bírák, akikre egy parlamenti bizottság által korábban parlamenti képviselők frakciói vagy e parlamenti kamara valamely szerve által bírák vagy állampolgárok csoportjainak jelölése alapján javasolt jelöltek listájáról összevontan szavaznak, amiből az következik, hogy a kiválasztási eljárás során a jelölteket három alkalommal is politikusok választják ki;

                              b)

                              és akik az e szerv tagjainak a bírói állásra történő kinevezésre irányuló javaslatának benyújtására vonatkozó, valamint a nemzeti jog által megkövetelt egyéb kötelező erejű határozatok meghozatalához elegendő többségét teszik ki?

                  3)

                  Milyen következményekkel járnak az uniós jog, így az 1. pontban említett rendelkezések és követelmények szempontjából, az 1. pontban leírtak szerint kialakított bírósági eljárásban hozott határozatok, valamint a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) előtti eljárás során hozott határozatok, ha annak meghozatalában a 2. pontban említett személy is részt vesz?

                  4)

                  Az uniós jog – így az 1. pontban hivatkozott rendelkezések – a 3. pontban említett határozatok jogkövetkezményeit attól a kérdéstől teszi-e függővé, hogy az adott bíróság a vádlott számára kedvező vagy kedvezőtlen határozatot hozott?

         (1)  A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 65., 1. o.).


title: C-763/19. sz. ügy: A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – D. S. kontra S. P., A. P., D. K., Sz. w K.

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/25

      A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – D. S. kontra S. P., A. P., D. K., Sz. w K.
      (C-763/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/26)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: D. S.

         Alperes: S. P., A. P., D. K., Sz. w K.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy nem minősül az uniós jog értelmében független bírónak az a személy, akit a bírói tisztségre a bírák kinevezésére vonatkozó tagállami jogszabályok súlyos megsértésével neveztek ki, amely jogsértés különösen abban nyilvánul meg, hogy e személy kinevezésére a végrehajtó- és a jogalkotó hatalomtól való függetlenséget, illetve pártatlanságot nem biztosító szerv általi kiválasztás alapján, a kinevezési eljárás jogszerűségének bírósági felülvizsgálata rendszerszintű kizárása mellett, illetve annak ellenére került sor, hogy a nemzeti hatóság (Krajowa Rada Sądownictwa [nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország]) által hozott – a bírói tisztség e személy általi betöltésére vonatkozó kinevezése iránti javaslatot magában foglaló – határozattal szemben a hatáskörrel rendelkező nemzeti bírósághoz (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság, Lengyelország]) korábban jogorvoslatot nyújtottak be, e határozat végrehajtását a nemzeti jog alapján felfüggesztették, továbbá a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság]) előtti eljárás a kinevezési okmány átadásáig nem fejeződött be?

                              —

                              ezzel összefüggésben az uniós jog értelmében vett, törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróságnak minősül-e az a bíróság, amelyben a fentiekben említett feltételek mellett kinevezett személyek járnak el?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy az 1. pontban leírt módon kinevezett, illetve létrehozott, végső fokon eljáró bíró és bíróság által hozott határozat az uniós jogi rendelkezések értelmében jogi szempontból nem minősül határozatnak (jogilag nem létező határozatnak minősül), az ezzel kapcsolatos értékelést pedig az uniós jogszabályok szerint a bíróságokkal szembeni követelményeknek megfelelő rendes bíróság végezheti el?


title: C-764/19. sz. ügy: A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. S. A. kontra Syndyk masy upadłości I. T. w upadłości likwidacyjnej

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/26

      A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. S. A. kontra Syndyk masy upadłości I. T. w upadłości likwidacyjnej
      (C-764/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/27)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: C. S. A.

         Alperes: Syndyk masy upadłości I. T. w upadłości likwidacyjnej (a felszámolás alatt álló O.-i I. T. felszámolója)

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy nem minősül az uniós jog értelmében független bírónak az a személy, akit a bírói tisztségre a bírák kinevezésére vonatkozó tagállami jogszabályok súlyos megsértésével neveztek ki, amely jogsértés különösen abban nyilvánul meg, hogy e személy kinevezésére a végrehajtó- és a jogalkotó hatalomtól való függetlenséget, illetve pártatlanságot nem biztosító szerv általi kiválasztás alapján, a kinevezési eljárás jogszerűségének bírósági felülvizsgálata rendszerszintű kizárása mellett, illetve annak ellenére került sor, hogy a nemzeti hatóság (Krajowa Rada Sądownictwa [nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország]) által hozott – a bírói tisztség e személy általi betöltésére vonatkozó kinevezése iránti javaslatot magában foglaló – határozattal szemben a hatáskörrel rendelkező nemzeti bírósághoz (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság, Lengyelország]) korábban jogorvoslatot nyújtottak be, e határozat végrehajtását a nemzeti jog alapján felfüggesztették, továbbá a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság]) előtti eljárás a kinevezési okmány átadásáig nem fejeződött be?

                              —

                              ezzel összefüggésben az uniós jog értelmében vett, törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróságnak minősül-e az a bíróság, amelyben a fentiekben említett feltételek mellett kinevezett személyek járnak el?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy az 1. pontban leírt módon kinevezett, illetve létrehozott, végső fokon eljáró bíró és bíróság által hozott határozat az uniós jogi rendelkezések értelmében jogi szempontból nem minősül határozatnak (jogilag nem létező határozatnak minősül), az ezzel kapcsolatos értékelést pedig az uniós jogszabályok szerint a bíróságokkal szembeni követelményeknek megfelelő rendes bíróság végezheti el?


title: C-765/19. sz. ügy: A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Ś., I. Ś. kontra R. B. P. Spółka Akcyjna

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/27

      A Sąd Apelacyjny w Krakowie (Lengyelország) által 2019. október 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Ś., I. Ś. kontra R. B. P. Spółka Akcyjna
      (C-765/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/28)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: M. Ś., I. Ś.

         Alperes: R. B. P. Spółka Akcyjna

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy nem minősül az uniós jog értelmében független bírónak az a személy, akit a bírói tisztségre a bírák kinevezésére vonatkozó tagállami jogszabályok súlyos megsértésével neveztek ki, amely jogsértés különösen abban nyilvánul meg, hogy e személy kinevezésére a végrehajtó- és a jogalkotó hatalomtól való függetlenséget, illetve pártatlanságot nem biztosító szerv általi kiválasztás alapján, a kinevezési eljárás jogszerűségének bírósági felülvizsgálata rendszerszintű kizárása mellett, illetve annak ellenére került sor, hogy a nemzeti hatóság (Krajowa Rada Sądownictwa [nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország]) által hozott – a bírói tisztség e személy általi betöltésére vonatkozó kinevezése iránti javaslatot magában foglaló – határozattal szemben a hatáskörrel rendelkező nemzeti bírósághoz (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság, Lengyelország]) korábban jogorvoslatot nyújtottak be, e határozat végrehajtását a nemzeti jog alapján felfüggesztették, továbbá a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság (Naczelny Sąd Administracyjny [legfelsőbb közigazgatási bíróság]) előtti eljárás a kinevezési okmány átadásáig nem fejeződött be?

                              —

                              ezzel összefüggésben az uniós jog értelmében vett, törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróságnak minősül-e az a bíróság, amelyben a fentiekben említett feltételek mellett kinevezett személyek járnak el?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkével összefüggésben értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 2. cikkét, 4. cikkének (3) bekezdését és 6. cikkének (3) bekezdését, hogy az 1. pontban leírt módon kinevezett, illetve létrehozott, végső fokon eljáró bíró és bíróság által hozott határozat az uniós jogi rendelkezések értelmében jogi szempontból nem minősül határozatnak (jogilag nem létező határozatnak minősül), az ezzel kapcsolatos értékelést pedig az uniós jogszabályok szerint a bíróságokkal szembeni követelményeknek megfelelő rendes bíróság végezheti el?


title: C-790/19. sz. ügy: A Curtea de Apel Brașov (Románia) által 2019. október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LG, MH elleni büntetőeljárás

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/28

      A Curtea de Apel Brașov (Románia) által 2019. október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LG, MH elleni büntetőeljárás
      (C-790/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/29)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Brașov

         Az alap-büntetőeljárás résztvevői

      LG, MH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikke (3) bekezdésének a) pontját, hogy a pénzmosás bűncselekményének minősülő cselekményt ténylegesen elkövető személy minden esetben különbözik az alapul szolgáló bűncselekményt (alapbűncselekményt, amelyből a pénzmosási tevékenység tárgyát képező pénz származik) elkövető személytől?

         (1)  HL 2015. L 141., 73. o.


title: C-811/19. sz. ügy: Az Înalta Curte de Casație și Justiție (Románia) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FQ, GP, HO, IN, JM elleni büntetőeljárás

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/28

      Az Înalta Curte de Casație și Justiție (Románia) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FQ, GP, HO, IN, JM elleni büntetőeljárás
      (C-811/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/30)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Înalta Curte de Casație și Justiție

         Az alap-büntetőeljárás résztvevői

      FQ, GP, HO, IN, JM

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikkének (1) bekezdését, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (1) bekezdését, a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 58. cikkét, az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikkét, az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. június 26-i [egyezményt], hogy azzal ellentétes, ha a bíróságok rendszerének részét nem képező valamely szerv, a Curtea Constituțională a României (alkotmánybíróság, Románia) dönt az ítélkező testület összetételének – az Înalta Curte de Casație și Justiție (legfelsőbb semmítő- és ítélőszék) bírái (román alkotmányban elő nem írt) szakosodásának elve tükrében – esetlegesen fennálló jogellenességével kapcsolatos eljárásjogi kifogásról, és ha valamely bírósági szervet arra kötelez, hogy a fellebbezési (devolutív) szakaszban lévő ügyeket újbóli elbírálás céljából utalja vissza első fokra?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló Szerződés 2. cikkét és az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (2) bekezdését, hogy azzal ellentétes, ha a bíróságok rendszerének részét nem képező valamely szerv jogellenesnek minősíti a legfelsőbb bíróság kollégiuma (többek között az előléptetés időpontjában a legfelsőbb bíróság büntetőtanácsába történő előléptetéshez szükséges szakosodási követelményt teljesítő bírókból álló) ítélkező testületének összetételét?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségének elvét, hogy az lehetővé teszi, hogy a nemzeti bíróság mellőzze az alkotmánybíróság olyan határozatának az alkalmazását, amely valamely bírósági szerv által tizenhat éven keresztül azonos módon értelmezett, a vesztegetési cselekmények megelőzéséről, felismeréséről és büntetéséről szóló törvényben szereplő, az alkotmánynál alacsonyabb szintű, az Înalta Curte de Casație și Justiție (legfőbb semmítő- és ítélőszék) szervezetére vonatkozó szabályt értelmez?

                  4)

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összhangban az igazságszolgáltatáshoz való akadálytalan hozzáférés elve magában foglalja-e a bírók szakosodását és szakosodott testületeknek valamely legfelsőbb bíróságnál történő létrehozását?

         (1)  HL 2015. L 141., 73. o.

         (2)  HL 2017. L 198., 29. o.


title: C-822/19. sz. ügy: A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2019. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flavourstream SRL kontra Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/29

      A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2019. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flavourstream SRL kontra Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu
      (C-822/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/31)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Alba Iulia

         Az alapeljárás felei

         Fellebbezők: Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

         Ellenérdekű fél: Flavourstream SRL

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a 2658/87 rendelet 2016/1821 végrehajtási rendelettel (1) módosított I. mellékletében szereplő nómenklatúrát, hogy a jelen jogvita tárgyát képező „AURIC GMO FREE” terméket e nómenklatúra 17 029 095 vámtarifaalszáma vagy 29 124 900 alszáma alá kell besorolni?

         (1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2016. október 6-i 2016/1821/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2016. L 294., 1. o.).


title: C-834/19. sz. ügy: A Tribunale di Vicenza (Olaszország) által 2019. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AV kontra Ministero della Giustizia, Repubblica Italiana

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/30

      A Tribunale di Vicenza (Olaszország) által 2019. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AV kontra Ministero della Giustizia, Repubblica Italiana
      (C-834/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/32)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunale di Vicenza

         Az alapeljárás felei

         Felperes: AV

         Alperesek: Ministero della Giustizia, Repubblica Italiana

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Ellentétes-e az 1997/81/EK (1) és az 1999/70/EK irányelv (2) hatékony érvényesülésének megvalósulásával az a nemzeti gyakorlat, amely kizárja a „részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalónak” az 1997/81/EK irányelvhez csatolt keretmegállapodás 2. szakasza szerinti fogalmából és a „határozott időre alkalmazott munkavállalónak” az 1999/70/EK irányelvhez csatolt keretmegállapodás 2. szakasza szerinti fogalmából a Giudice Onorario di Tribunalét (GOT), aki munkatevékenységét a fent leírt, az AV által folytatott tevékenységet jellemző módon végzi?

         (1)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15 i 1997/81/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.) (a továbbiakban: 1997/81/EK irányelv) – Melléklet: A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás

         (2)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)


title: C-837/19. sz. ügy: A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2019. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Super Bocks Bebidas S. A. kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/31

      A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2019. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Super Bocks Bebidas S. A. kontra Autoridade Tributária e Aduaneira
      (C-837/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/33)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Super Bocks Bebidas S. A.

         Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Az 1977. május 17-i hatodik tanácsi irányelv (1) 17. cikke (6) bekezdésének második albekezdése (annak megállapításával, hogy a tagállamok „fenntarthatnak minden olyan kizárást, amely az ezen irányelv hatálybalépése idején fennálló nemzeti jogszabályban szerepel”) lehetővé tette-e, hogy valamely új tagállam a csatlakozása időpontjában a héalevonási jog kizárását bevezesse a belső jogába?

                  2)

                  A hatodik irányelv 17. cikke (6) bekezdésének második albekezdése ugyanazon hatállyal rendelkezik-e, mint a 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 176. cikkének második bekezdése (annak elrendelésével, hogy a Közösséghez 1979. január 1-jét követően csatlakozó tagállamok fenntarthatnak minden olyan korlátozást, amelyet a csatlakozás időpontjában hatályos nemzeti jogszabályaik előírnak), az annak meghatározása tekintetében releváns időpontot illetően, hogy „a nemzeti jogszabályban [szereplő mely kizárások]” tarthatók fenn?

                  3)

                  Amennyiben a hatodik irányelv alapján Portugália fenntarthatott minden olyan kizárást, amely 1989. január 1-jén – a hatodik irányelv Portugáliában történő hatálybalépésének időpontjában – a nemzeti szabályozásában szerepelt, e lehetőséget módosította-e a 2006/112/EK irányelv, amely a csatlakozás időpontját (1986. január 1-jét) jelöli meg releváns időpontként?

                  4)

                  A 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv 176. cikkének második bekezdésével ellentétes-e az, hogy Portugália Európai Közösségekhez való csatlakozásának időpontjában lépnek hatályba olyan szabályok (mint a hozzáadottérték-adóról szóló törvénykönyv 21. cikkének 1 bekezdésében foglalt szabályok), amelyek az adólevonási jog kizárását írják elő meghatározott költségekkel kapcsolatban (ideértve a szállással, étkezéssel, italokkal, gépkocsi bérletével, üzemanyaggal és útdíjakkal kapcsolatos költségeket), amennyiben e szabályokat már közzétették és hatálybalépésüket eredetileg a csatlakozás előtti időpontra tervezték, de elhalasztották a csatlakozás megvalósulásának időpontjára?

                  5)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 168.ocikkének a) pontját és a héasemlegesség elvét, hogy azokkal ellentétes az, hogy valamely tagállam a belső jogában fenntartson a levonási jog kizárására vonatkozó olyan szabályokat (mint a héatörvényvkönyv 12. cikkének 1 bekezdésében foglalt, a szállással, étkezéssel, italokkal, gépkocsi bérletével, üzemanyaggal és útdíjakkal kapcsolatos költségekre vonatkozó szabályok), amelyek akkor is alkalmazhatók, ha bizonyítást nyer, hogy a beszerzett termékeket és az igénybe vett szolgáltatásokat az adóalany adóköteles tevékenységei céljából használták fel?

                  6)

                  A 2006/112/EK irányelv 176. cikkével és a héasemlegesség elvével ellentétes-e az, hogy alkalmazható a levonási jog azon kizárása, amelyet a hivatkozott irányelv nem tartalmaz, de a tagállamok fenntarthatnak az említett cikk második bekezdése alapján, ha bizonyítást nyer, hogy a szóban forgó költségek szigorúan szakmai jellegűek, valamint a termékeket és szolgáltatásokat az adóalany adóköteles tevékenységei céljából használták fel?

         (1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i hatodik tanácsi irányelv (HL 1977. L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.)

         (2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.)


title: C-846/19. sz. ügy: A tribunal d'arrondissement (Luxemburg) által 2019. november 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EQ kontra Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/32

      A tribunal d'arrondissement (Luxemburg) által 2019. november 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EQ kontra Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA
      (C-846/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/35)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal d'arrondissement

         Az alapeljárás felei

         Felperes: EQ

         Alperes: Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a gazdasági tevékenységnek a 2006/112/EK irányelv (1) 9. cikke (1) bekezdése második albekezdése értelmében vett fogalmát, mint amely magában foglalja vagy mint amely kizárja köréből azon szolgáltatásokat, amelyeket olyan háromoldalú jogviszony keretében nyújtanak, amelyben a szolgáltatót megbízó szervezet nem azonos a szolgáltatások igénybevevőjével?

                  2)

                  Az első kérdésre eltérő válasz adandó-e annak függvényében, hogy a szolgáltatások nyújtására független igazságügyi hatóság által adott megbízás keretében kerül sor?

                  3)

                  Az első kérdésre eltérő válasz adandó-e annak függvényében, hogy a szolgáltatás igénybevevőjét terheli-e a szolgáltató díjazása, vagy azt átvállalja az állam, amelynek szerve e szolgáltatások nyújtásával megbízta a szolgáltatót?

                  4)

                  Úgy kell-e értelmezni a gazdasági tevékenységnek a 2006/112/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdése második albekezdése értelmében vett fogalmát, mint amely magában foglalja vagy mint amely kizárja köréből azon szolgáltatásokat, amelyek esetében a szolgáltató díjazása törvényi előírás alapján nem kötelező, és amellyel kapcsolatban fontos, hogy odaítélése esetén a) megállapítása eseti vizsgálaton alapul, és b) összege minden esetben a szolgáltatás igénybevevőjének vagyoni helyzetétől függ, valamint c) vagy átalánydíj formájában, vagy a szolgáltatás igénybevevője bevételének hányadában, vagy a nyújtott szolgáltatásokhoz függvényében határozzák meg?

                  5)

                  Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő „szociális gondozással és szociális biztonsággal szorosan összefüggő szolgáltatások” fogalmát, mint amely magában foglalja, vagy mint amely kizárja köréből azon szolgáltatásokat, amelyeket a nagykorúak védelme érdekében törvény által bevezetett és független igazságügyi hatóság felügyelete alatt álló rendszer keretében nyújtanak?

                  6)

                  Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő „szociális jellegűnek elismert intézmények” fogalmát az intézmény szociális jellege elismerésének céljából, hogy az bizonyos követelményeket támaszt a szolgáltató működési formájával kapcsolatban, illetve abban a tekintetben, hogy a szolgáltató tevékenysége jótékony célú vagy nyereségszerzésre irányul-e, vagy hogy általánosságban egyéb követelményeket, illetve feltételeket támaszt a 132. cikk (1) bekezdésének g) pontjában foglalt adómentesség alkalmazásával kapcsolatban, vagy pedig önmagában a „szociális gondozással és szociális biztonsággal […] összefüggő” szolgáltatások nyújtása elegendő ahhoz, hogy a szóban forgó intézmény szociális jellegűnek minősüljön?

                  7)

                  Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő, „az érintett tagállam által szociális jellegűnek elismert intézmények” fogalmát, hogy az az elismerés folyamatát előre lefektetett kritériumok szerinti külön eljáráshoz köti, vagy az elismerés eseti alapon – adott esetben igazságügyi hatóság által – ad hoc jelleggel is történhet?

                  8)

                  A bizalomvédelem elve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában elfogadott értelmezés szerint lehetővé teszi-e a héa beszedéséért felelős hatóság számára, hogy valamely adóalanytól héa fizetését követelje olyan gazdasági ügyletekkel összefüggésben, amelyek az adóhatóság adómegállapító határozatának időpontját megelőzően jöttek létre, miközben korábban ugyanezen hatóság hosszú időn keresztül elfogadta az említett adóalany héabevallását úgy, hogy az ugyanilyen jellegű gazdasági ügyleteket nem az adóköteles tevékenységek között tüntette fel? Vonatkoznak-e bizonyos feltételek a héabeszedésért felelős hatóságot megillető ilyen jogosultságra?

         (1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 323., 31. o.; HL 2007. L 335., 60. o.)


title: C-861/19. sz. ügy: A Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Spanyolország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LJ kontra INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/33

      A Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Spanyolország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LJ kontra INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)
      (C-861/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/36)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona

         Az alapeljárás felei

         Felperes: LJ

         Alperes: INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Tekinthető-e úgy, hogy a Ley General de la Seguridad Social (a társadalombiztosításról szóló általános törvény; LGSS) – amelynek egységes szerkezetbe szövegét a Real Decreto Legislativo 8/2015-ben (a 8/2015. sz. királyi törvényerejű rendelet) fogadták el – 60. cikkében szabályozott, szülés után járó nyugdíj-kiegészítés olyan intézkedésnek vagy pozitív fellépésnek minősül, amely a nők és férfiak közötti érdemi egyenlőség elérésére irányul az Európai Unió működéséről szóló szerződés 157. cikkének (4) bekezdése alapján?

                  2)

                  Az előző kérdésre adandó igenlő válasz esetén ellentétes-e az arányosság elvével – amely minden pozitív fellépésre irányadó – a 2016. január 1-jét követően esedékessé vált ellátásokra történő azon időbeli korlátozás, amelyet a 8/2015. sz. királyi törvényerejű rendelet záró rendelkezése ír elő?


title: C-865/19. sz. ügy: A tribunal d'instance de Rennes (Franciaország) által 2019. november 27-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue kontra OG

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/34

      A tribunal d'instance de Rennes (Franciaország) által 2019. november 27-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue kontra OG
      (C-865/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/37)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal d'instance de Rennes

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue

         Alperes: OG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Amennyiben a fogyasztónak nyújtott hitel éves teljes hiteldíj mutatója 5,364511%, akkor az 1998. február 16-i 98/7/EK irányelvben, (1) a 2008. április 23-i 2008/48/EK irányelvben (2) és a 2014. február 4-i 2014/17/EU irányelvben (3) meghatározott szabály értelmében – amely szerint: „A számítás eredményét legalább egy tizedesnyi pontossággal kell kifejezni. Ha a következő tizedeshelyen állő számjegy 5 vagy annál nagyobb, akkor az azt megelőző tizedeshelyen állő számjegyet eggyel növelni kell” – pontosnak tekinthető-e az 5,363%-os mértékű THM feltüntetése?

         (1)  A fogyasztói hitelre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 87/102/EGK irányelv módosításáról szóló, 1998. február 16-i 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 101., 17. o., magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 4. kötet, 36. o.).

         (2)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133., 66. o.).

         (3)  A lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló 2014. február 4-i 2014/17/ЕU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 60., 34. o.).


title: C-870/19. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra MI

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/35

      A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra MI
      (C-870/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/38)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

         Alperes: MI

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      A jármű vezetőjére vonatkozó különös tényállás tekintetében értelmezhető-e úgy a [3821/85 rendelet (1)] 15. cikkének [(7) bekezdése], hogy olyan szabályról van szó, amely egyetlen egységes magatartásról rendelkezik, aminek következtében egyetlen jogsértés elkövetéséről és egyetlen szankció kiszabásáról van szó, vagy az az anyagi halmazat alkalmazásával annyi jogsértés megállapítását és annyi szankció kiszabását teheti lehetővé, amennyi azon napok száma, amelyek vonatkozásában az előírt időszakon belül („az adott napon és az azt megelőző 28 napon”) nem mutatták be a menetíró készülék adatrögzítő lapjait?

         (1)  A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (HL 1985. L 370., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 227. o.)


title: C-871/19. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra TB

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/35

      A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2019. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra TB
      (C-871/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/39)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

         Alperes: TB

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      A jármű vezetőjére vonatkozó különös tényállás tekintetében értelmezhető-e úgy a [3821/85 rendelet (1)] 15. cikkének [(7) bekezdése], hogy olyan szabályról van szó, amely egyetlen egységes magatartásról rendelkezik, aminek következtében egyetlen jogsértés elkövetéséről és egyetlen szankció kiszabásáról van szó, vagy az az anyagi halmazat alkalmazásával annyi jogsértés megállapítását és annyi szankció kiszabását teheti lehetővé, amennyi azon napok száma, amelyek vonatkozásában az előírt időszakon belül („az adott napon és az azt megelőző 28 napon”) nem mutatták be a menetíró készülék adatrögzítő lapjait?

         (1)  A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (HL 1985. L 370., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 227. o.)


title: C-876/19. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-636/17. sz., PlasticsEurope kontra ECHA ügyben 2019. szeptember 20-án hozott ítélete ellen a PlasticsEurope által 2019. november 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/36

      A Törvényszék (ötödik tanács) T-636/17. sz., PlasticsEurope kontra ECHA ügyben 2019. szeptember 20-án hozott ítélete ellen a PlasticsEurope által 2019. november 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-876/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/40)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: PlasticsEurope (képviselők: R. Cana, E. Mullier, F. Mattioli ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Európai Vegyianyag-ügynökség, Francia Köztársaság, ClientEarth

         A fellebbező kérelmei

      a fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság.

                  —

                  helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-636/17. sz. ügyben hozott ítéletet;

                  —

                  semmisítse meg az ECHA ügyvezető igazgatójának 2017. július 6-i ED/30/2017 határozatát;

                  —

                  másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé annak érdekében, hogy e bíróság határozzon a fellebbező megsemmisítés iránti keresetéről;

                  —

                  az alperest kötelezze a jelen eljárás költségeinek a viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárás költségeit.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A fellebbező a fellebbezésének alátámasztása érdekében a következő jogalapokra hivatkozik:

                  A.

                  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel tévesen értelmezte a REACH-rendeletet, (1) és azt állapította meg, hogy az ügynökségnek nem kell bizonyítania a REACH-rendelet 57. cikkének f) pontja szerinti valószínű súlyos hatásra vonatkozó tudományos bizonyítékok meglétét.

                  B.

                  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a rendelkezésére álló bizonyítékok értékelésekor, valamint az e bizonyíték által alátámasztott tények értékelésekor. Konkrétan a Bíróság tévesen állapította meg, hogy az ECHA „valószínű” súlyos hatásokat állapított meg; nem értékelte, hogy az ECHA ténylegesen mérlegelte e az azonos mértékű aggodalomra vonatkozó információt, és ehelyett tévesen az ECHA azon állítását vette alapul, hogy e kritérium teljesült; téves módon elutasította a fellebbező azon jogalapját, amely az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a jelen ügyre vonatkozó megállapításait érintették; tévesen állapította meg, hogy az EFSA következtetései az ECHA határozatát támasztják alá, és azzal egybehangzóak; elferdítette a felek által előterjesztett bizonyítékokat.

                  C.

                  A Törvényszék megsértette az egyenlő bánásmód elvét azzal, hogy a fellebbezőt kevésbé kedvező bánásmódban részesítette, mint az ECHA-t.

                  D.

                  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel tévesen értelmezte a REACH rendelet 2. cikke (8) bekezdésének b) pontját, és megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel nem vizsgálta a fellebbező által az intermedierekre vonatkozó előterjesztett egyéb érveket.

         (1)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: HL 2006. L 396., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 136., 3. o.; HL 2008. L 141., 22. o.; HL 2009. L 36., 84. o.; HL 2010. L 118., 89. o.; HL 2015. L 212., 39. o.)


title: C-879/19. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2019. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe kontra Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/37

      A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2019. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe kontra Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie
      (C-879/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/41)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Najwyższy

         Az alapeljárás felei

         Felperes: FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe

         Alperes: Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a 2006. december 18-i 1992/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke (2) bekezdése első mondatának az 1996. december 2-i 118/97/EK tanácsi rendeletből (2) eredő változatában szereplő szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott személy fogalmát, hogy az arra a személyre is vonatkozik, aki – egyetlen munkáltatóval kötött egy és ugyanazon munkaszerződés időtartama alatt és annak keretén belül – nem egyidejűleg vagy párhuzamosan, hanem közvetlenül egymást követő, több hónapos időszakokban legalább két tagállam mindegyikének területén munkát végez?

         (1)  HL 2006. L 392., 1. o.

         (2)  HL 1997. L 28., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 3. o.


title: C-890/19. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-121/15. sz., Fortischem kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Fortischem a.s. által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/39

      A Törvényszék (hatodik tanács) T-121/15. sz., Fortischem kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Fortischem a.s. által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés
      (C-890/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/43)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Fortischem a.s. (képviselők: C. Arhold, Rechtsanwalt, P. Hodál, M. Staroň, ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, AlzChem AG, korábban AlzChem Trostberg GmbH, korábban AlzChem Hart GmbH

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

                  —

                  semmisítse meg a vitatott határozat 1. és 3–5. cikkét;

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Első fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel tévesen értelmezte és alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdését és a 659/1999/EK rendelet (1) 14. cikkének (1) bekezdését annak kimondásával, hogy az ehhez hasonló ügyekben a visszatérítésről szóló határozatot ki lehet terjeszteni a fellebbezőre még akkor is, ha a fellebbező piaci árat fizetett a támogatás kedvezményezettjének eszközeiért.
      Második fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak kimondásával, hogy nem a Bizottság viseli a bizonyítási terhet azon kérdés tekintetében, hogy a támogatást átruházták-e a fellebbezőre az eszközök piaci ár alatt történő értékesítésével.
      Harmadik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot vagy elferdítette a tényeket azáltal, hogy figyelmen kívül hagyott számos (szinte megdönthetetlen) arra utaló jelet, hogy az eszközökért piaci árat fizettek.
      Negyedik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy tévesen értelmezte az „ügylet terjedelme” és az „ügylet gazdasági logikája” kritériumának elméletét a gazdasági folytonosság megállapítása során.
      Ötödik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak elfogadásával, hogy a Bizottság megállapíthatta a gazdasági folytonosság fennállását csupán két kritérium alapján, miközben minden más kritérium a gazdasági folytonosság ellen szól.
      Hatodik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy tévesen értelmezte és alkalmazta a kollektív elbocsátásokat tiltó releváns jogszabályi előírásokat és jogilag tévesen minősítette a tényeket annak kimondásával, hogy a kollektív elbocsátások tilalma előnyt jelentett az NCHZ számára, azon hátrány megállapítása helyett, amelyet a többletköltségek és az jelentett, hogy az állítólagos állami támogatást nem csökkentették a megnövekedett költségek összegének megegyező összeggel.
      Hetedik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy a saját érvelésével helyettesítette a vitatott határozatban szereplő érvelést, mivel a Bizottság semmiféle érvet vagy magyarázatot nem adott elő arra vonatkozóan, hogy a kollektív elbocsátások tilalma miként jelentett előnyt az NCHZ számára

         (1)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 83., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).


title: C-895/19. sz. ügy: A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Lengyelország) által 2019. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. kontra Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/40

      A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Lengyelország) által 2019. december 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. kontra Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej
      (C-895/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/44)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach

         Az alapeljárás felei

         Felperes: A.

         Alperes: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 178. cikkével összhangban értelmezett 167. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az abban az adómegállapítási időszakban előzetesen felszámított adó levonásához való jog gyakorlását, amelyben az elszámolás alapját a Közösségen belüli termékbeszerzésnek minősülő ügyletek után fizetendő adó képezi, ahhoz a feltételhez köti, hogy az ezen ügyletek után fizetendő adót fel kell tüntetni az azon hónap leteltétől számított jogvesztő határidőn (Lengyelországban három hónapon) belül benyújtott megfelelő adóbevallásban, amely hónapban a beszerzett termékek és szolgáltatások tekintetében adókötelezettség keletkezett?

         (1)  HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 355., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.


title: C-898/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített hetedik tanács) által a T-755/15. és T-759/15. sz., Luxembourg és Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. szeptember 24-én hozott ítélet ellen Írország által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/41

      A Törvényszék (kibővített hetedik tanács) által a T-755/15. és T-759/15. sz., Luxembourg és Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. szeptember 24-én hozott ítélet ellen Írország által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés
      (C-898/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 54/45)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Írország (képviselők: M. Browne, A. Joyce, J. Quaney, P. Gallagher SC meghatalmazottak, S. Kingston, B. Doherty BL)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Fiat Chrysler Finance Europe, Luxemburgi Nagyhercegség

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-755/15. és T-759/15. sz., Luxembourg és Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. szeptember 24-én hozott ítéletét;

                  —

                  semmisítse meg a 2015. október 21-i bizottsági határozatot, (1) és

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Első jogalap: a Törvényszék az úgynevezett „szokásos piaci ár elvével” kapcsolatos megközelítése során tévesen alkalmazta a jogot, továbbá tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését.
      Második jogalap: a Törvényszék a szelektív jelleggel kapcsolatban lefolytatott elemzése során tévesen alkalmazta a jogot, továbbá tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését.
      Harmadik jogalap: a Törvényszék megsértette azt a kötelezettségét, hogy az ítéletét megindokolja.
      Negyedik jogalap: a Törvényszék megsértette a jogbiztonság elvét, amikor helybenhagyta azt, hogy a Bizottság felülbírálhatja a nemzeti adóhatóságok által hozott határozatokat a szokásos piaci ár elvének a Bizottság által kialakított olyan változatára hivatkozva, amely nem volt előrelátható, és amelynek ismeretlen a tartalma.
      Ötödik jogalap: a Törvényszék megsértette az EUSZ 4. cikket és az EUSZ 5. cikket, továbbá megengedhetetlen módon arra használta az állami támogatásokkal kapcsolatos szabályokat, hogy harmonizálja a tagállamok közvetlen adóztatással kapcsolatos szabályait.

         (1)  A Luxemburg által a Fiatnak nyújtott SA.38375 (2014/C korábbi 2014/NN) állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i (EU) 2016/2326 bizottsági határozat (az értesítés a C(2015) 7152. számú dokumentummal történt) (HL 2016. L 351., 1. o.).


title: C- 899/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-391/17. sz., Románia kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen Románia által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/42

      A Törvényszék (második tanács) T-391/17. sz., Románia kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen Románia által 2019. december 4-én benyújtott fellebbezés
      (C- 899/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 54/46)
      Az eljárás nyelve: román

         Felek

         Fellebbező: Románia (képviselők: E. Gane, L. Lițu, M. Chicu, meghatalmazottak)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Magyarország

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  adjon helyt a fellebbezésnek, teljes egészében helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-391/17. sz. ügyben hozott ítéletét, és adjon helyt az (EU) 2017/652 határozat megsemmisítése iránti keresetnek,

            vagy

                  —

                  adjon helyt a fellebbezésnek, teljes egészében helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-391/17. sz. ügyben hozott ítéletét, és utalja vissza a T-391/17. sz. ügyet az Európai Unió Törvényszéke elé, majd a Törvényszék az új eljárásban adjon helyt a megsemmisítés iránti keresetnek, és semmisítse meg az (EU) 2017/652 határozatot;

                  —

                  a Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

                     A.

                     Az EU-szerződés Unió hatásköreire vonatkozó rendelkezéseinek a megsértése

                  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amennyiben a hatáskör-átruházás Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke (2) bekezdésében kimondott elvét megsértve, az EUSZ 2. cikkben felsorolt értékeket az EU hatáskörein belüli különös fellépéssel vagy céllal hasonlóknak tekintette, és felhívta a Bizottságot olyan különös jogi aktusok benyújtására, amelyek fő célja a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogainak, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűségnek a tiszteletben tartása.

                     B.

                     Az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének a megsértése

                  A Törvényszék tévesen értelmezte az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdését a Bizottságot terhelő indokolási kötelezettség tekintetében, és tévesen vélte úgy, hogy az említett kötelezettséget az ügy körülményei tekintetében teljesítették olyan helyzetben, amikor a Bizottság nem mutatta be azokat a jogi megfontolásokat, amelyek alapvető fontosságúak voltak az (EU) 2017/652 határozat rendszerében, ezenfelül lényegileg megváltoztatta saját korábban kifejtett álláspontját, annak pontosítása nélkül, hogy milyen, az álláspont megváltoztatását igazoló változások következtek be.

                     C.

                     A felperes érdekeit sértő eljárási szabálytalanságok

                  Az eljárás szabályos jellege sérült azáltal, hogy a T-391/17. sz. eljárás szóbeli szakaszának keretében a viták középpontjában a Törvényszék utasítására kizárólag a megsemmisítési kereset elfogadhatósági aspektusai álltak, míg a kihirdetett ítéletben a Törvényszék kizárólag az érdemi aspektusokat tárgyalta.


title: C-904/19. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2019. december 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – E. Sp. z o.o kontra K. S.

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/43

      A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2019. december 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – E. Sp. z o.o kontra K. S.
      (C-904/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/48)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

         Az alapeljárás felei

         Felperes: E. Sp. z o.o

         Alperes: K. S.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni – a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint (31) preambulumbekezdésével összefüggésben – a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (2) 7. cikkének (1) bekezdését, valamint huszadik és huszonnegyedik preambulumbekezdését, amelyek szerint a szerződéseket egyszerű, érthető nyelven kell megfogalmazni, hogy a fogyasztó számára lehetőséget kell biztosítani, hogy megismerhesse az összes feltételt és kétség esetén a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezést kell irányadónak elfogadni, valamint a tagállamok bíróságainak és közigazgatási szerveinek megfelelő és hatékony eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy megszüntessék a fogyasztókkal kötött szerződésekben a tisztességtelen feltételek alkalmazását, hogy azokkal ellentétes a k.p.c. (polgári perrendtartás) 339. cikkének 2. §-ában foglalt rendelkezések olyan értelmezése, amely szerint a k.p.c. 339. cikkének 2. §-a lehetővé teszi mulasztási ítélet meghozatalát fogyasztói hitel visszafizetésével kapcsolatos ügyben abban az esetben is, ha a felperes nem nyújtotta be a fogyasztói hitelmegállapodást, következésképpen nem került sor e megállapodás esetében az abban foglalt feltételek esetleges tisztességtelen jellegének vizsgálatára, nem vizsgálták, hogy a megállapodás tartalmazta-e a jogszabályok által megkívánt valamennyi elemet, ugyanakkor előírja, hogy a mulasztási ítélet meghozatala során kizárólag a felperes tényekre vonatkozó állításait kell alapul venni, anélkül hogy a bizonyítékokat az e rendelkezés értelmében vett „megalapozott kétségek” felmerülése szempontjából megvizsgálnák?
                  Vagy elfogadható-e a Bíróság 2015. október 1-jei ERSTE Bank Hungary ítélete (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. pont); 2014. szeptember 10-i Kušionova ítélete (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. pont) és 2009. október 6-i Asturcom Telecomunicaciones ítélete (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. pont) fényében a k.p.c. 339. cikke 2. §-ának olyan értelmezése, amely lehetővé teszi mulasztási ítélet meghozatalát a fogyasztói hitel visszafizetésével kapcsolatos ügyben – amelyben a felperes a keresethez nem csatolta a megállapodást, következésképpen az abban foglalt feltételek esetleges tisztességtelen jellegének vizsgálata nélkül, továbbá annak vizsgálata nélkül, hogy a szerződés tartalmazta-e a jogszabályok által megkívánt valamennyi elemet – kizárólag a felperes tényekre vonatkozó állításai alapján?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni – a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint (31) preambulumbekezdésével összefüggésben – a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdését, valamint huszadik és huszonnegyedik preambulumbekezdését, amelyek szerint a szerződéseket egyszerű, érthető nyelven kell megfogalmazni, hogy a fogyasztó számára lehetőséget kell biztosítani, hogy megismerhesse az összes feltételt és kétség esetén a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezést kell irányadónak elfogadni, valamint a tagállamok bíróságainak és közigazgatási szerveinek megfelelő és hatékony eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy megszüntessék a fogyasztókkal kötött szerződésekben a tisztességtelen feltételek alkalmazását, hogy azokkal ellentétes a k.p.c. 339. cikkének 2. §-ában foglalt rendelkezések olyan értelmezése, amely szerint a k.p.c. 339. cikkének 2. §-ával ellentétes, hogy a nemzeti bíróság vizsgálja a felperes által csatolt fogyasztói hitelmegállapodásban foglalt feltételek esetleges tisztességtelen jellegét, valamint vizsgálja azt, hogy a megállapodás tartalmazta-e a jogszabályok által megkívánt valamennyi elemet, ugyanakkor előírja, hogy a mulasztási ítélet meghozatala során kizárólag a felperes állításait kell alapul venni, anélkül hogy a bizonyítékokat az e rendelkezés értelmében vett „megalapozott kétségek” felmerülése szempontjából megvizsgálnák?
                  Vagy elfogadható-e a Bíróság 2015. október 1-jei ERSTE Bank Hungary ítélete (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. pont); 2014. szeptember 10-i Kušionova ítélete (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. pont) és 2009. október 6-i Asturcom Telecomunicaciones ítelete (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. pont) fényében a k.p.c. 339. cikke 2. §-ának olyan értelmezése, amely lehetővé teszi mulasztási ítélet meghozatalát a fogyasztói hitel visszafizetésével kapcsolatos ügyben – a felperes által a keresethez csatolt megállapodásban foglalt feltételek esetleges tisztességtelen jellegének vizsgálata nélkül, továbbá annak vizsgálata nélkül, hogy a megállapodás tartalmazta-e a jogszabályok által megkívánt valamennyi elemet – kizárólag a felperes tényekre vonatkozó állításai alapján?

         (1)  HL 2008. L 133., 66. o.

         (2)  HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.


title: C-913/19. sz. ügy: A Sąd Rejonowy w Białymstoku (Lengyelország) által 2019. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CNP spółka z o.o. kontra Gefion Insurance A/S

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/45

      A Sąd Rejonowy w Białymstoku (Lengyelország) által 2019. december 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CNP spółka z o.o. kontra Gefion Insurance A/S
      (C-913/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/49)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Rejonowy w Białymstoku

         Az alapeljárás felei

         Felperes: CNP spółka z o.o.

         Alperes: Gefion Insurance A/S

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) e rendelet 10. cikkével összhangban értelmezett 13. cikkének (2) bekezdését, hogy a károsult biztosítóval szemben, felelősségbiztosítás alapján fennálló követelését megszerző vállalkozás és az ezen biztosító közötti jogvitában a rendelet 7. cikkének 2. vagy 5. pontja alapján nem zárható ki a bíróság joghatóságának megállapítása?

                  2)

                  Az 1) kérdésre adott igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének 5. pontját, hogy valamely tagállamban működő, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás keretében vagyoni kárt megtérítő, másik tagállamban székhellyel rendelkező biztosítóval kötött szerződés alapján eljáró gazdasági társaság e biztosító fióktelepe, képviselete vagy más telephelye?

                  3)

                  Az 1) kérdésre adott igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének 2. pontját, hogy az önállóan megalapozza azon tagállam bíróságának joghatóságát, ahol a káresemény bekövetkezett, és amely bíróság előtt a károsult kötelező felelősségbiztosítás keretében fennálló követelését megszerző hitelező a másik tagállamban székhellyel rendelkező biztosítóval szemben keresetet nyújt be?

         (1)  HL 2012. L 35., 1. o.


title: T-21/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 17-i ítélete – Lengyelország kontra Bizottság („EMGA és EMVA – Finanszírozásból kizárt kiadások – Gyümölcs- és zöldségágazatok – Termelői csoportoknak nyújtott támogatások – Lengyelország által kifizetett kiadások – A kulcsfontosságú és kiegészítő ellenőrzéseket érintő hiányosságok – Az elismerési tervek és elismerési kritériumok vizsgálata – A támogatási kérelmekre vonatkozó ellenőrzések – A termelői csoportok támogathatósága – Gazdasági koherencia – A beruházások szükségessége és támogathatósága – A kiadások észszerű jellege – Rendszerszintű hiányosságok – Az EMGA-t érintő kockázat – Korrekciós intézkedések – 25 %-os átalánykorrekciók”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/46

      A Törvényszék 2019. december 17-i ítélete – Lengyelország kontra Bizottság
      (T-21/18. sz. ügy) (1)

      („EMGA és EMVA - Finanszírozásból kizárt kiadások - Gyümölcs- és zöldségágazatok - Termelői csoportoknak nyújtott támogatások - Lengyelország által kifizetett kiadások - A kulcsfontosságú és kiegészítő ellenőrzéseket érintő hiányosságok - Az elismerési tervek és elismerési kritériumok vizsgálata - A támogatási kérelmekre vonatkozó ellenőrzések - A termelői csoportok támogathatósága - Gazdasági koherencia - A beruházások szükségessége és támogathatósága - A kiadások észszerű jellege - Rendszerszintű hiányosságok - Az EMGA-t érintő kockázat - Korrekciós intézkedések - 25 %-os átalánykorrekciók”)
      (2020/C 54/50)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         Felek

         Felperes: Lengyel Köztársaság (képviselők: B. Majczyna, M. Pawlicka és D. Krawczyk meghatalmazottak)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Lewis és A. Stobiecka-Kuik meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2017. november 8-i (EU) 2017/2014 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2017. L 292., 61. o.) részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék a Lengyel Köztársaságot kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 104., 2018.3.19.


title: T-22/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Bulgária kontra Bizottság („EMGA és EMVA – Finanszírozásból kizárt kiadások – Bulgária által kifizetett kiadások – Vidékfejlesztés – A helyszíni ellenőrzések minősége – A támogathatósági és kiválasztási kritériumok ellenőrzése – Pénzügyi korrekciók – Utólagos ellenőrzések – A pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott módszer – Ismétlődés – Korrekciós intézkedések – Szabályszerűségi záróelszámolási eljárás – Jogbiztonság – A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve – Arányosság”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/47

      A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Bulgária kontra Bizottság
      (T-22/18. sz. ügy) (1)

      („EMGA és EMVA - Finanszírozásból kizárt kiadások - Bulgária által kifizetett kiadások - Vidékfejlesztés - A helyszíni ellenőrzések minősége - A támogathatósági és kiválasztási kritériumok ellenőrzése - Pénzügyi korrekciók - Utólagos ellenőrzések - A pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott módszer - Ismétlődés - Korrekciós intézkedések - Szabályszerűségi záróelszámolási eljárás - Jogbiztonság - A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve - Arányosság”)
      (2020/C 54/51)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         Felek

         Felperes: Bolgár Köztársaság (képviselők: E. Petranova és L. Zaharieva meghatalmazottak)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Aquilina, G. Koleva és Bottka V. meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2017. november 8-i (EU) 2017/2014 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2017. L 292., 61. o.) részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék a Bolgár Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 104., 2018.3.19.


title: T-100/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Wehrheim kontra EKB („Közszolgálat – Az EKB személyi állománya – Díjazás – Külföldi munkavégzési támogatás – Megszüntetés – Felelősség – Vagyoni és nem vagyoni kár – Közszolgálati kötelességszegés”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/47

      A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Wehrheim kontra EKB
      (T-100/18. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Az EKB személyi állománya - Díjazás - Külföldi munkavégzési támogatás - Megszüntetés - Felelősség - Vagyoni és nem vagyoni kár - Közszolgálati kötelességszegés”)
      (2020/C 54/52)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Christine Wehrheim (Offenbach, Németország) (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: F. von Lindeiner és A. Andrzejewska, meghatalmazottak, segítőjük de B. Wägenbaur ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken és az Európai Unió Bírósága alapokmányának 50a. cikkén alapuló, azon vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére irányuló kérelem, amelyek a felperest állítólagosan az EKB által a felperes felvételekor annak vagyoni jogosultságainak meghatározása során elkövetett közszolgálati kötelességszegés következtében érték, amely kötelességszegés külföldi munkavégzési támogatás megállapításához vezetett, melyet később megszüntettek.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék az Európai Központi Bankot (EKB) arra kötelezi, hogy fizessen Christine Wehrheimnek az őt ért nem vagyoni károk megtérítéseként 1 000 eurót, az EKB által a fő refinanszírozási műveletekre vonatkozóan megállapított kamatláb három és fél százalékponttal növelt mértékével a jelen ítélet kihirdetésétől az 1 000 euró EKB általi tényleges megfizetése napjáig terjedő időszakra számított kamattal növelve.

                  2)

                     A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

                  3)

                     C. Wehrheim és az EKB maguk viselik saját költségeiket.

         (1)  HL C 152., 2018.4.30.


title: T-295/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Görögország kontra Bizottság („EMGA és EMVA – A finanszírozásból kizárt kiadások – Görögország által kifizetett kiadások – Vidékfejlesztés – Termeléstől független közvetlen támogatások – Kulcsfontosságú ellenőrzések – Átalányalapú pénzügyi korrekciók”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/48

      A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Görögország kontra Bizottság
      (T-295/18. sz. ügy) (1)

      („EMGA és EMVA - A finanszírozásból kizárt kiadások - Görögország által kifizetett kiadások - Vidékfejlesztés - Termeléstől független közvetlen támogatások - Kulcsfontosságú ellenőrzések - Átalányalapú pénzügyi korrekciók”)
      (2020/C 54/53)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: G. Kanellopoulos, I. Pachi, A. Vasilopoulou és E. Chroni meghatalmazottak)

         Alperes: Bizottság (képviselők: D. Triantafyllou és J. Aquilina meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2018. február 27-i (EU) 2018/304 végrehajtási határozatának részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 249., 2018.7.16.


title: T-383/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Sta*Ware EDV Beratung kontra EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi) („Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – A businessNavi európai uniós ábrás védjegy – A védjegy tényleges használata – Részleges megszűnés – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése]”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/49

      A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – Sta*Ware EDV Beratung kontra EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi)
      (T-383/18. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - A businessNavi európai uniós ábrás védjegy - A védjegy tényleges használata - Részleges megszűnés - A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése]”)
      (2020/C 54/54)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Sta*Ware EDV Beratung GmbH (Starnberg, Németország) (képviselők: M. Bölling és M. Graf ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Accelerate IT Consulting GmbH (Ahlen, Németország) (képviselő: H. Hofmann ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Sta*Ware EDV Beratung és az Accelerate IT Consulting közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2018. május 2-án hozott határozata (R 434/2017-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék a Sta*Ware EDV Beratung GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 294., 2018.8.20.


title: T-504/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – XG kontra Bizottság („Az intézményen belül informatikai szolgáltatásokat nyújtó magánjogi társaság személyi állománya – A Bizottság helyiségeibe való bejutás biztosításának megtagadása – Az aktus kibocsátójának hatásköre”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/50

      A Törvényszék 2019. december 19-i ítélete – XG kontra Bizottság
      (T-504/18. sz. ügy) (1)

      („Az intézményen belül informatikai szolgáltatásokat nyújtó magánjogi társaság személyi állománya - A Bizottság helyiségeibe való bejutás biztosításának megtagadása - Az aktus kibocsátójának hatásköre”)
      (2020/C 54/55)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: XG (képviselők: S. Kaisergruber és A. Burghelle-Vernet ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Ehrbar és T. Bohr meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A felperestől a Bizottság helyiségeibe való bejutás megtagadását fenntartó, 2018. július 3-i bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék megsemmisíti az XG-től az Európai Bizottság helyiségeibe való bejutás megtagadását fenntartó, 2018. július 3-i bizottsági határozatot.

                  2)

                     A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 373., 2018.10.15.


title: T-317/19. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. november 7-i végzése – AMVAC Netherlands kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés – Növényvédő szerek – 1107/2009/EK rendelet – Az »etoprofosz« hatóanyag – A hatóanyag forgalomba hozatala jóváhagyásának feltételei – A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem – A sürgősség hiánya”)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/50

      A Törvényszék elnökének 2019. november 7-i végzése – AMVAC Netherlands kontra Bizottság
      (T-317/19. R. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés - Növényvédő szerek - 1107/2009/EK rendelet - Az »etoprofosz« hatóanyag - A hatóanyag forgalomba hozatala jóváhagyásának feltételei - A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya”)
      (2020/C 54/56)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: AMVAC Netherlands BV (Amszterdam, Hollandia) (képviselők: C. Mereu, M. Grunchard és S. Englebert ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Castilla Contreras és I. Naglis meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az etoprofosz hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2019. február 28-i (EU) 2019/344 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 62, 7. o.) végrehajtásának felfüggesztése iránt.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-715/19. sz. ügy: 2019. október 21-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Európai Tanács

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/51

      2019. október 21-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Európai Tanács
      (T-715/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/57)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Lukáš Wagenknecht (Pardubice, Cseh Köztársaság) (képviselők: A. Dolejská ügyvéd)

         Alperes: Európai Tanács

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg, hogy az Európai Tanács jogellenesen mulasztotta el az intézkedést Andej Babiš cseh miniszterelnöknek az Európai Unió költségvetésével kapcsolatos összeérhetetlenségével kapcsolatban.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a felperes 2019. június 5-i levelében intézkedés megtételére kérte fel az Európai Tanácsot és 2019. június 10-én az EUMSZ 265. cikk alapján felkérte az Európai Tanácsot, hogy az állítólagosan összeférhetetlenségi helyzetben lévő Andrej Babišt ne hívja meg az Európai Tanács 2019. június 20-i ülésére, amelyen az Európai Unió költségvetését a 4. napirendi pont alatt vitatták meg.

                              —

                              A felperes megjegyzi, hogy mindennek ellenére az állítólagosan összeférhetetlenségi helyzetben lévő A. Babiš jelen volt az Európai Tanács 2019. június 20-i ülésén, amelyen az Európai Unió költségvetését a 4. napirendi pont alatt vitatták meg.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Tanács által a felperes felhívására adott válasz nem volt meggyőző és ellentmondásos volt, mivel nem fejtette ki az álláspontját.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperes közvetlenül érintett azáltal, hogy az Európai Tanács nem zárta ki A. Babišt az Európai Unió jövőbeni költségvetéséről az Európai Tanács ülésein történő döntéshozatalból, mivel

                              i.

                              semmilyen egyéb közbenső aktus nem szükséges ahhoz, hogy egy összeférhetetlenség által érintett személyt az Európai Tanács üléseiről kizárjanak;

                              ii.

                              a felperes jogi helyzetét érinti az, hogy (a) a cseh szenátus megválasztott képviselője, akinek feladata, hogy az e célból létrehozott szenátusi különbizottság tagjaként vizsgálja a cseh miniszterelnök összeférhetetlenségét, és (b) a cseh miniszterelnök által irányított ANO 2011 párt jelöltjeinek jövőbeni vetélytársa.

                  4.

                  A negyedik jogalap a felperesnek az Európai Tanács által a cseh miniszterelnök, A. Babiš állítólagos összeérhetetlenségével kapcsolatos intézkedésének állítólagos elmulasztására vonatkozó, abból fakadó egyéni aggályán alapul, hogy

                              i.

                              alkotmányos kötelezettség áll fenn az Európai Unió jogi aktusai megfelelő átültetésének ellenőrzését illetően, ide értve az Európai Unió költségvetését is (2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret);

                              ii.

                              alkotmányos kötelezettség áll fenn a cseh miniszterelnöknek az Európai Tanácsban való eljárásának ellenőrzését illetően, ide értve az A. Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségét vizsgáló szenátusi különbizottságban fennálló tagsággal járó feladatok felelős gyakorlására vonatkozó kötelezettséget;

                              iii.

                              a felperest 2018-ban a cseh miniszterelnök által irányított ANO 2011 párt jelöltjeivel szemben választották be a cseh szenátusba.
                              A felperes azt állítja, hogy ha a Törvényszék elfogadhatatlannak nyilvánítaná a jelen ügyet, az az igazságszolgáltatás megtagadásának minősülne, amelynek eredményeképpen ténylegesen lehetetlen lenne a nemzeti parlamenti képviselők számára, hogy ellenőrzést gyakoroljanak kormányuk tagjainak az Európai Tanácsban vagy a Tanácsban való eljárása felett.

                  5.

                  Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdése és a Költségvetési Rendelet (1) 61. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Tanácsnak fel kell lépnie az összeférhetetlenséggel szemben.

                              —

                              A felperes úgy érvel, hogy minden feltétel teljesült az Európai Tanácsnak az eljárásra – vagyis az A. Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségének megelőzésére vagy kiküszöbölésére – irányuló költekezettségének kiváltása érdekében.

                  6.

                  A hatodik jogalap azon alapul, hogy az Európai Tanács megsértette az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdése és a Költségvetési Rendelet 61. cikkének (1) bekezdése alapján fennálló intézkedési kötelezettségét.

         (1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.).


title: T-804/19. sz. ügy: 2019. november 20-án benyújtott kereset – HC kontra Bizottság

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/52

      2019. november 20-án benyújtott kereset – HC kontra Bizottság
      (T-804/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/58)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: HC (képviselők: G. Pandey és V. Villante ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2019. augusztus 20-i azon határozatát, amelyben elutasítja a felperes által az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2019. április 17-én benyújtott panaszát, semmisítse meg továbbá az 50 000 euró kártérítés iránti kérelem elutasítását is;

                  —

                  semmisítse meg az EPSO értékelő bizottságának 2019. március 21-i azon határozatát, amely elutasítja az értékelő bizottság azon határozatának felülvizsgálata iránt a felperes által benyújtott kérelmet, hogy a felperest nem bocsátja a versenyvizsga következő szakaszába;

                  —

                  semmisítse meg az online EPSO-profilon közölt 2019. január 28-i határozatot, amely szerint a felperest nem veszik fel az EPSO/AD/363/18 versenyvizsga céljából kiválasztott tisztviselők listatervezetére;

                  —

                  semmisítse meg a 2018. október11-én közzétett EPSO/AD/363/18 nyílt versenyvizsga-felhívást, (1) valamint teljes egészében semmisítse meg a fent említett versenyvizsgán való részvételre kiválasztott tisztviselők listatervezetét és/vagy az EUMSZ 277. cikk alapján nyilvánítsa azt jogellenesnek és a felperes tekintetében nem alkalmazandónak;

                  —

                  kötelezze az alperest, hogy a fent említett vitatott határozatokból eredő kár címén fizessen a felperes számára 50 000 euró kártérítést;

                  —

                  elöljáróban, az EUMSZ 277. cikk alapján adott esetben nyilvánítsa a személyzeti szabályzat 90. cikkét érvénytelennek és a jelen eljárásban alkalmazhatatlannak.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a felperes munkatapasztalatának értékelésével kapcsolatos nyilvánvaló hibára, és ezzel összefüggésben arra alapított jogalap, hogy a határozatok indokolására irányuló kötelezettséget nem teljesítették, valamint hogy megsértették az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 25. cikkét és az EUMSZ 296. cikket.

                  2.

                  A második, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, a felperes meghallgatáshoz való jogának, valamint ezzel összefüggésben az EUMSZ 296. cikk szerinti indokolási kötelezettségnek a megsértésére alapított jogalap.

                  3.

                  A harmadik, az 1/1958. sz. rendelet (2) 1., 2., 3. és 4. cikkének megsértésére, valamint ezzel összefüggésben az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 1d. és 28. cikkének, továbbá a személyzeti szabályzat III. melléklete 1. cikke (1) bekezdése f) pontjának és az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap.

                  4.

                  A negyedik, a személyzeti szabályzat 1d., 4., 7. és 29. cikke tükrében a tehetségszűrő jogellenességére alapított jogalap.

         (1)  HL 2018. C 368. A, 1. o.

         (2)  Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. tanácsi EGK rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.).


title: T-823/19. sz. ügy: 2019. december 4-én benyújtott kereset – JMS Sports kontra EUIPO Inter-Vion (spirál hajgumi)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/53

      2019. december 4-én benyújtott kereset – JMS Sports kontra EUIPO Inter-Vion (spirál hajgumi)
      (T-823/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/59)
      A keresetlevél nyelve: lengyel

         Felek

         Felperes: JMS Sports sp. z o.o. (Łódź, Lengyelország) (képviselők: D. Piróg és J. Słupski ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Inter-Vion S. A. (Varsó, Lengyelország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes.

         A vitatott formatervezési minta: közösségi formatervezési minta (spirál hajgumi) – 1723 677–0001. sz. közösségi formatervezési minta.

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 13-án hozott határozata (R 1573/2018-3. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a felperesnek az EUIPO fellebbezési eljárása során felmerült a költségeit is;

                  —

                  valamely beavatkozó fél eljárásba történő beavatkozása esetén a beavatkozó felet kötelezze a saját költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének megsértése;

                  —

                  a bizonyítási teher megosztása elvének megsértése;

                  —

                  a fegyveregyenlőség elvének megsértése.


title: T-829/19. sz. ügy: 2019. december 4-én benyújtott kereset – Palírna U Zeleného stromu kontra EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/54

      2019. december 4-én benyújtott kereset – Palírna U Zeleného stromu kontra EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)
      (T-829/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/60)
      A keresetlevél nyelve: cseh

         Felek

         Felperes: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Ústí nad Labem, Cseh Köztársaság) (képviselő: T. Chleboun ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Svájc)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

         A vitatott védjegy: BLEND 42 VODKA európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 12 945 879. sz. védjegybejelentés.

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 5-én hozott határozata (R 2531/2018-2. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  egyesítse az alperes által az R 2531/2018-2. sz., R 2532/2018-2. sz. és R 2533/2018-2. sz. ügyben 2019. szeptember 5-én hozott határozatok elleni keresetekre vonatkozó eljárásokat;

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az alperest és a beavatkozó felet kötelezze a felperes eljárásban felmerült költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-830/19. sz. ügy: 2019. december 4-én benyújtott kereset – Palírna U Zeleného stromu kontra EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

text:
               17.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/55

      2019. december 4-én benyújtott kereset – Palírna U Zeleného stromu kontra EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)
      (T-830/19. sz. ügy)
      (2020/C 54/61)
      A keresetlevél nyelve: cseh

         Felek

         Felperes: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Ústí nad Labem, Cseh Köztársaság) (képviselő: T. Chleboun ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Svájc)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

         A vitatott védjegy: a világoskék és sötétkék színű BLEND 42 VODKA európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 12 946 034. sz. védjegybejelentés.

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 5-én hozott határozata (R 2532/2018-2. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  egyesítse az alperes által az R 2531/2018-2. sz., R 2532/2018-2. sz. és R 2533/2018-2. sz. ügyben 2019. szeptember 5-én hozott határozatok elleni keresetekre vonatkozó eljárásokat;

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az alperest és a beavatkozó felet kötelezze a felperes eljárásban felmerült költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.