title: A Bíróság ítélete (harmadik tanács)  2005. szeptember 22.  a C-221/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra a Belga Királyság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés – 91/676/EGK irányelv – Hiányos átültetés – Vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelme – A szennyezéssel érintett vagy esetlegesen érintett vizek kijelölésének hiánya – A veszélyeztetett területek helytelen és hiányos kijelölése – A helyes mezőgazdasági gyakorlatról szóló szabályzat – Hiányosságok – Cselekvési program – Hiányosságok és hiányos alkalmazás)

text:
               26.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 296/1

      A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

   (harmadik tanács)
   2005. szeptember 22.
   a C-221/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra a Belga Királyság ügyben (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 91/676/EGK irányelv - Hiányos átültetés - Vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelme - A szennyezéssel érintett vagy esetlegesen érintett vizek kijelölésének hiánya - A veszélyeztetett területek helytelen és hiányos kijelölése - A helyes mezőgazdasági gyakorlatról szóló szabályzat - Hiányosságok - Cselekvési program - Hiányosságok és hiányos alkalmazás)
   (2005/C 296/02)
   Az eljárás nyelve: francia
   A C-221/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: G. Valero Jordana, segítői: M. van der Woude és T. Chellingsworth ügyvédek) kontra a Belga Királyság (meghatalmazott: kezdetben A. Snoecx, később E. Dominkovits) ügyben, az EK 226. cikk alapján kötelezettségszegés megállapítása iránt 2003. május 22-én benyújtott kereset tárgyában, a Bíróság (harmadik tanács), tagjai: A. Rosas tanácselnök, A. Borg Barthet, S. von Bahr, J. Malenovský és A. Ó Caoimh (előadó) bírák, főtanácsnok: L. A. Geelhoed, hivatalvezető: R. Grass, 2005. szeptember 22-én meghozta ítéletét, amelynek rendelkező része a következő:

               1)

               A Belga Királyság, mivel nem fogadta el:

                           —

                           a flamand régió vonatkozásában az 1998. november 23-i indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő leteltéig a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelv 4. cikke teljes és helyes végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedéseket, és az 1999. november 9-i indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő leteltéig az irányelv 3. cikke (1) és (2) bekezdése, 5. cikke és 10. cikke teljes és helyes végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedéseket, valamint

                           —

                           a vallon régió vonatkozásában az 1999. november 9-i indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő leteltéig az irányelv 3. cikke (1) és (2) bekezdése, illetve 5. cikke teljes és helyes végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedéseket,

                     nem teljesítette az irányelvből eredő kötelezettségeit.

               2)

               Az Európai Közösségek Bizottsága által keresetében előadott, az indokolással ellátott véleményekben kifejtettekhez képest új kifogások tekintetében a kereset elfogadhatatlan.

               3)

               Nem megalapozott a kifogásnak a 91/676 irányelv III. mellékletével összhangban értelmezett 5. cikkének megsértésére vonatkozó része, amelynek értelmében a flamand régió cselekvési programját e régióban csak részben alkalmazzák, különösen ami a veszélyeztetett területekre kijuttatható állati trágya maximális éves mennyiségének meghatározását illeti.

               4)

               A Bíróság a Belga Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 171., 2003.7.19.


title: T-599/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. május 7-i ítélete – Cosmowell kontra OHIM – Haw Par (GELENKGOLD) („Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A GELENKGOLD közösségi ábrás védjegy bejelentése — Tigrist ábrázoló korábbi közösségi ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A korábbi védjegy megkülönböztető képességének módosulása — A megjelölések hangzásbeli hasonlósága — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               22.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 205/30

         A Törvényszék 2015. május 7-i ítélete – Cosmowell kontra OHIM – Haw Par (GELENKGOLD)
   (T-599/13. sz. ügy) (1)

   ((„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A GELENKGOLD közösségi ábrás védjegy bejelentése - Tigrist ábrázoló korábbi közösségi ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A korábbi védjegy megkülönböztető képességének módosulása - A megjelölések hangzásbeli hasonlósága - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))
   (2015/C 205/39)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Cosmowell GmbH (Sankt Johann in Tirol [Ausztria]) (képviselő: J. Sachs ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Haw Par Corp. Ltd (Szingapúr [Szingapúr]) (képviselők: C. Schultze, J. Ossing, R.-D. Härer, C. Weber, H. Ranzinger, C. Brockmann és C. Gehweiler ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Haw Par Corp. Ltd és a Cosmowell GmbH közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2013. szeptember 5-én hozott határozata (R 2013/2012-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2013. szeptember 5-én hozott határozatát (R 2013/2012-4. sz. ügy).

               2)

               A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

               3)

               Az OHIM viseli saját költségeit, valamint a Cosmowell GmbH részéről a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtt felmerült költségek felét.

               4)

               A Haw Par Corp. Ltd viseli saját költségeit, valamint a Cosmowell GmbH részéről a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtt felmerült költségek felét.

      (1)  HL C 39., 2014.2.8.


title: T-662/16. sz. ügy: 2016. szeptember 12-én benyújtott kereset – Gall Pharma kontra EUIPO – Pfizer (Styriagra)

text:
               28.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 441/19

      2016. szeptember 12-én benyújtott kereset – Gall Pharma kontra EUIPO – Pfizer (Styriagra)
      (T-662/16. sz. ügy)
      (2016/C 441/24)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Gall Pharma GmbH (Judenburg, Ausztria) (képviselők: D. Reichelt és L. Figura, ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pfizer Inc. (New York, New York, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: Felperes

         A vitatott védjegy:„Styriagra” uniós szó védjegy – 12 161 469. sz. uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: Felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2016. június 13-án hozott határozata (R 724/2015-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és utasítja el a 000233890. sz. közösségi védjeggyel szemben 002286568. számon tett felszólalást;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése;

                  —

                  A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: C-227/08. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2009. december 17-i ítélete (az Audiencia Provincial de Salamanca (Spanyolország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Eva Martín Martín kontra EDP Editores SL (85/577/EGK irányelv — 4. cikk — Fogyasztóvédelem — Üzlethelyiségen kívül kötött szerződések — Elállási jog — A kereskedő tájékoztatási kötelezettsége — A szerződés érvénytelensége — Megfelelő intézkedések)

text:
               27.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/7

         A Bíróság (első tanács) 2009. december 17-i ítélete (az Audiencia Provincial de Salamanca (Spanyolország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Eva Martín Martín kontra EDP Editores SL
   (C-227/08. sz. ügy) (1)

   (85/577/EGK irányelv - 4. cikk - Fogyasztóvédelem - Üzlethelyiségen kívül kötött szerződések - Elállási jog - A kereskedő tájékoztatási kötelezettsége - A szerződés érvénytelensége - Megfelelő intézkedések)
   2010/C 51/10
   Az eljárás nyelve: spanyol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Audiencia Provincial de Salamanca

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Eva Martín Martín

      Alperes: EDP Editores SL

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Audiencia Provincial de Salamanca — Az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1985. december 20-i 85/577/EGK tanácsi irányelv (HL L 372., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 262. o.) 4. cikkének értelmezése — EK 3. cikk, EK 95. cikk és EK 153. cikk — Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. cikke — Elállási jog — A kereskedő tájékoztatási kötelezettsége — Fogyasztóvédelmi eszközök mulasztás esetén — A szerződés érvénytelensége és a nemzeti bíróság hatásköre

      Rendelkező rész

   Az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1985. december 20-i 85/577/EGK tanácsi irányelv 4. cikkével nem ellentétes, ha valamely nemzeti bíróság hivatalból érvénytelennek nyilvánítja az említett irányelv hatálya alá tartozó szerződést azzal az indokkal, hogy a fogyasztót nem tájékoztatták az elállási jogáról, jóllehet a fogyasztó ezen érvénytelenségre az illetékes nemzeti bíróságok előtt soha nem hivatkozott.

      (1)  HL C 223., 2008.8.30.


title: C-331/05. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2007. június 28-i ítélete – Internationaler Hilfsfonds eV kontra az Európai Közösségek Bizottsága (Fellebbezés – Szerződésen kívüli felelősség – Okozati összefüggés – Az európai ombudsman előtti eljárással kapcsolatos költségek)

text:
               25.8.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 199/7

         A Bíróság (második tanács) 2007. június 28-i ítélete – Internationaler Hilfsfonds eV kontra az Európai Közösségek Bizottsága
   (C-331/05. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Szerződésen kívüli felelősség - Okozati összefüggés - Az európai ombudsman előtti eljárással kapcsolatos költségek)
   (2007/C 199/11)
   Az eljárás nyelve: német
   Felek

      Fellebbező: Internationaler Hilfsfonds eV (képviselők: H. Kaltenecker és S. Krüger Rechtsanwälte)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M.-J. Jonczy és S. Fries meghatalmazottak)
   Tárgy
   Az Elsőfokú Bíróság (harmadik tanács) a T-294/04. sz. Internationaler Hilfsfonds eV kontra Bizottság ügyben 2005. július 11-én hozott végzése ellen benyújtott fellebbezés, amely végzésben az Elsőfokú Bíróság elutasította az európai ombudsman előtti három eljárás során ügyvédi költségként felmerült állítólagos kár megtérítése iránti kártérítési keresetet, mint nyilvánvalóan megalapozatlant
   Rendelkező rész

               1)

               A fellebbezést elutasítja.

               2)

               Az Internationaler Hilfsfonds eV-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 271., 2005.10.29.


title: C-338/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. július 17-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marjan Noorzia kontra Bundesministerin für Inneres (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Családegyesítési jog — 2003/86/EK irányelv — 4. cikk, (5) bekezdés — Nemzeti szabályozás, amely szerint a családegyesítőnek és a házastársnak a 21. életévüket már a családegyesítési kérelem benyújtásának időpontjában be kell tölteniük — Összhangban álló értelmezés)

text:
               15.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 315/18

         A Bíróság (második tanács) 2014. július 17-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marjan Noorzia kontra Bundesministerin für Inneres
   (C-338/13. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Családegyesítési jog - 2003/86/EK irányelv - 4. cikk, (5) bekezdés - Nemzeti szabályozás, amely szerint a családegyesítőnek és a házastársnak a 21. életévüket már a családegyesítési kérelem benyújtásának időpontjában be kell tölteniük - Összhangban álló értelmezés))
   2014/C 315/26
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Verwaltungsgerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Marjan Noorzia

      Alperes: Bundesministerin für Inneres

      Rendelkező rész

   A családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv 4. cikkének (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezéssel nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a házastársaknak és regisztrált élettársaknak a 21. életévüket már a kérelem benyújtásának időpontjáig be kell tölteniük ahhoz, hogy családegyesítésre jogosult családtagnak minősüljenek.

      (1)  HL C 233., 2013.8.10.


title: C-323/09. sz. ügy: A High Court of Justice (England and Wales), Chancery Division által 2009. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Interflora Inc, Interflora British Unit kontra Marks & Spencer plc, Flowers Direct Online Limited

text:
               21.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/19

         A High Court of Justice (England and Wales), Chancery Division által 2009. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Interflora Inc, Interflora British Unit kontra Marks & Spencer plc, Flowers Direct Online Limited
   (C-323/09. sz. ügy)
   2009/C 282/37
   Az eljárás nyelve: angol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   High Court of Justice (England and Wales), Chancery Division

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Interflora Inc, Interflora British Unit

      Alperes: Marks & Spencer plc, Flowers Direct Online Limited

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Ha egy — valamely bejegyzett védjegy jogosultja versenytársának minősülő — olyan kereskedő, aki a honlapján keresztül a védjeggyel jelölt árukkal és szolgáltatásokkal azonos árukat értékesít és szolgáltatásokat nyújt, (i) a védjeggyel (a Bíróság C 291/00. sz. ügyben hozott ítélete értelmében) azonos megjelölést egy keresőmotor-üzemeltető szponzorált linkekkel kapcsolatos szolgáltatásának kulcsszavaként választ ki, (ii) a megjelölést kulcsszóként nevezi meg, (iii) a megjelöléshez a saját honlapjának URL-jét társítja, (iv) beállítja az egy kattintásra jutó, e kulcsszó után általa fizetendő költséget, (v) beállítja a szponzorált link megjelenítésének időbeli ütemezését, valamint (vi) a megjelölést a keresőmotor-üzemeltetővel a számlázással és díjfizetéssel vagy egyenlegének kezelésével kapcsolatban folytatott üzleti levelezés során használja, azonban maga a szponzorált link nem tartalmazza a megjelölést, sem más, ahhoz hasonló megjelölést, akkor e cselekmények bármelyike a megjelölés versenytárs általi „használatának” minősül-e az 1988. december 21-i 89/104/EGK első tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: védjegyirányelv) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja, valamint a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94 tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: a közösségi védjegyről szóló rendelet) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében?

               2.

               A védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében bármely ilyen használat olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal „kapcsolatban” történik-e, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal?

               3.

               Bármely ilyen használat

                           a)

                           a védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának; és/vagy

                           b)

                           (feltételezve, hogy az ilyen használat sérti a védjegy megkülönböztető képességét vagy tisztességtelenül kihasználja annak jó hírnevét) a védjegyirányelv 5. cikke (2) bekezdésének és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése c) pontjának

                     hatálya alá tartozik-e?

               4.

               A fenti harmadik kérdésre vonatkozó választ befolyásolhatja-e az, ha:

                           a)

                           a versenytárs szponzorált linkjének olyan keresés eredményeképpen történő megjelenítése, amikor a felhasználó a szóban forgó megjelölésre keresett rá, bizonyos felhasználókban azt a téves képzetet alakíthatja ki, hogy a versenytárs a védjegyjogosult kereskedelmi hálózatának tagja; vagy

                           b)

                           a keresőmotor-üzemeltető nem engedi meg, hogy a védjegyjogosultak az érintett közösségi tagállamban megakadályozzák a védjegyükkel azonos megjelölések kulcsszóként történő, más személyek általi kiválasztását?

               5.

               Ha a keresőmotor-üzemeltető (i) egy lajstromozott védjeggyel (a Bíróság C 291/00. sz. ügyben hozott ítéletet értelmében) azonos megjelölést jelenít meg egy felhasználó számára a fenti első kérdésben hivatkozott versenytárs honlapjának szponzorált linkjét tartalmazó keresőoldalak tetején és alján elhelyezett keresőmezőkben, (ii) a megjelölést a felhasználó számára a keresési eredmények között megjeleníti, (iii) a megjelölést a felhasználó számára alternatív javaslatként megjeleníti, ha a felhasználó hasonló kifejezést írt be a keresőbe, (iv) a megjelölés felhasználó általi beírására válaszul olyan keresési eredményeket tartalmazó oldalt jelenít meg, amely a versenytárs szponzorált linkjét tartalmazza, és (v) leköveti a megjelölés felhasználó általi használatát, és a felhasználó számára megjeleníti a keresési eredményeknek a versenytárs szponzorált linkjét tartalmazó oldalát, azonban maga a szponzorált link nem tartalmazza a megjelölést, sem más, ahhoz hasonló megjelölést, úgy e cselekmények bármelyike a megjelölés keresőmotor-üzemeltető általi „használatának” minősül e a védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében?

               6.

               Bármely ilyen használat a védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal „kapcsolatban” történik-e, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal?

               7.

               Bármely ilyen használat

                           a)

                           a védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának; és/vagy

                           b)

                           (feltételezve, hogy az ilyen használat sérti a védjegy megkülönböztető képességét vagy tisztességtelenül kihasználja annak jó hírnevét) a védjegyirányelv 5. cikke (2) bekezdésének és a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése c) pontjának

                     hatálya alá tartozik-e?

               8.

               A fenti hetedik kérdésre vonatkozó választ befolyásolhatja-e az, ha:

                           a)

                           a versenytárs szponzorált linkjének olyan keresés eredményeképpen történő megjelenítése, amikor a felhasználó a szóban forgó megjelölésre keresett rá, bizonyos felhasználókban azt a téves képzetet alakíthatja ki, hogy a versenytárs a védjegyjogosult kereskedelmi hálózatának tagja; vagy

                           b)

                           a keresőmotor-üzemeltető nem engedi meg, hogy a védjegyjogosultak az érintett közösségi tagállamban megakadályozzák a védjegyükkel azonos megjelölések kulcsszóként történő, más személyek általi kiválasztását?

               9.

               Amennyiben bármely ilyen használat a védjegyirányelv 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának/a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának és/vagy a védjegyirányelv 5. cikke (2) bekezdésének/a közösségi védjegyről szóló rendelet 9. cikke (1) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartozik, úgy:

                           a)

                           az ilyen használat egészben vagy részben „a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információnak hírközlő hálózaton keresztül történő továbbításából” áll-e, és amennyiben igen, úgy a keresőmotor üzemeltetője „választja[-e] meg vagy módosítja[-e az] információt” a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8 i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) 12. cikkének (1) bekezdése értelmében?

                           b)

                           az ilyen használat egészben vagy részben „az információ automatikus, közbenső és átmeneti [tárolása-e, amely] azzal a kizárólagos céllal történik, hogy az információ későbbi továbbítását a szolgáltatás más igénybe vevői számára azok kérésére hatékonyabbá tegye” az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 13. cikkének (1) bekezdése értelmében?

                           c)

                           az ilyen használat egészben vagy részben „a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információ tárolásából” áll-e az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikkének (1) bekezdése értelmében?

                           d)

                           ha a használat nem kizárólag olyan tevékenységekből áll, amelyek az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12. cikke (1) bekezdésének, 13. cikke (1) bekezdésének és/vagy 14. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, azonban ilyen tevékenységekből is áll, akkor mentesül-e a keresőmotor-üzemeltető a felelősség alól annyiban, amennyiben a használat ilyen tevékenységekből áll, és ez esetben az ilyen használat vonatkozásában megítélhető-e kártérítés vagy egyéb anyagi jóvátétel annyiban, amennyiben az üzemeltető nem mentesül a felelősség alól?

               10.

               Amennyiben a fenti kilencedik kérdésre adott válasz az, hogy a használat nem kizárólag az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12-14. cikkének hatálya alá tartozó tevékenységből áll, úgy a versenytárs a mögöttes felelősségre vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján egyetemlegesen felelőssé tehető-e a keresőmotor-üzemeltető jogsértő cselekményeiért?

      (1)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK tanácsi első irányelv (HL L 40., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 92. o.)

      (2)  HL 1994. L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.

      (3)  HL L 178., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 25. kötet, 399. o.


title: C-100/07. P. sz. ügy: A T-138/03. sz., É.R. és társai kontra Tanács és Bizottság ügyben 2006. december 13-án hozott ítélet ellen É.R. és társai által 2007. február 21-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 129/2

         A T-138/03. sz., É.R. és társai kontra Tanács és Bizottság ügyben 2006. december 13-án hozott ítélet ellen É.R. és társai által 2007. február 21-én benyújtott fellebbezés
   (C-100/07. P. sz. ügy)
   (2007/C 129/03)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Fellebbezők: É.R., J.R., A.R., B.R., O.O., T.D., V.D., J.M.D., D.D., D.F., E.E., C.F., H.R., M.R., I.R., B.R., M.R., C.S. (képviselő: F. Honnorat ügyvéd)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, az Európai Közösségek Bizottsága
   A fellebbezők kérelmei

               —

               a Bíróság állapítsa meg, hogy a jelen fellebbezés elfogadható,

               —

               állapítsa meg, hogy a jelen fellebbezés megalapozott,

               —

               helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság (első tanács) T-138/03. sz. ügyben 2006. december 13-án hozott ítéletének rendelkezéseit,

               —

               utalja vissza az ügyet az Elsőfokú Bíróság elé, hogy az határozzon a fellebbezők kérelmeiről.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A fellebbezők fellebbezésükben a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezését kérik annyiban, amennyiben az keresetüket – azt részben elfogadhatatlannak, illetve ezt meghaladóan megalapozatlannak minősítve – elutasította.
   Keresetük elfogadhatóságával kapcsolatban a fellebbezők elsősorban azt adják elő, hogy az Elsőfokú Bíróság indokolása ellentmondásos, és mivel az Elsőfokú Bíróság úgy ítélte meg, hogy a H.E.R megfertőződése és elhalálozása miatt keletkezett károk megtérítése iránti keresetet az 5 éves elévülési idő lejártát követően nyújtották be, ez az ítélet megsértette mind a Bíróság alapokmányának 46. cikkét, mind pedig az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének 1. pontját. E tekintetben úgy érvelnek, hogy az Elsőfokú Bíróság nem állapíthatta volna meg, hogy a keresetük [alapjául szolgáló jog] elévült, mivel a kérelmeik vizsgálatakor a fellebbezők nem rendelkeztek azokkal a járványtani adatokkal, amelyek alapján pontosan megállapítható a hozzátartozóik megfertőződésének időpontja.
   Másodsorban a kereset érdemi vizsgálatával kapcsolatban a fellebbezők úgy érvelnek, hogy az Elsőfokú Bíróság szintén ellentmondásos indokolást fogadott el, és megsértette a fent hivatkozott egyezmény 6. cikkének 1. pontját, mivel határozatát egyrészről régi szakvéleményekre alapozta, és nem vette figyelembe a legújabb járványtani adatokat, másrészről pedig úgy ítélte meg, hogy nem állapítható meg ok-okozati összefüggés az állítólagos kár és a közösségi intézmények terhére rótt jogellenes magatartás között.


title: T-343/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. november 21-i végzése — Grupo T Diffusión kontra OHIM — ABR Producción Contemporánea (Lampe) ( „Közösségi védjegy — Törlési kérelem — A törlési kérelem visszavonása — Okafogyottság” )

text:
               26.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 26/50

         A Törvényszék 2012. november 21-i végzése — Grupo T Diffusión kontra OHIM — ABR Producción Contemporánea (Lampe)
   (T-343/12. sz. ügy) (1)

   (Közösségi védjegy - Törlési kérelem - A törlési kérelem visszavonása - Okafogyottság)
   2013/C 26/101
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Grupo T Diffusión, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: A. Lasala Grimalt ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: J. Crespo Carrillo meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: ABR Producción Contemporánea, SL (Barcelona, Spanyolország)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM harmadik fellebbezési tanácsának az ABR Producción Contemporánea, SL és a Grupo T Diffusión, SA közötti törlési eljárással kapcsolatban 2012. június 1-jén hozott határozata (R 1622/2010-3. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1.

               A keresetről már nem szükséges határozni.

               2.

               Mindegyik fél saját maga viseli a költségeit.

      (1)  HL C 287., 2012.9.22.


title: T-341/04. sz. ügy: A DATAC AG által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták (OHIM) ellen 2004. augusztus 13-án benyújtott kereset

text:
               20.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 284/21

         A DATAC AG által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták (OHIM) ellen 2004. augusztus 13-án benyújtott kereset
   (T-341/04. sz. ügy)
   (2004/C 284/42)
   A benyújtott kereset nyelve: német
   A DATAC AG, Passau (Németország), képviseli: K. Zingsheim ügyvéd, 2004. augusztus 13-án keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen.
   A DATEV eG, Nürnberg (Németország) félként vett részt a fellebbezési tanács előtti eljárásban.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy az Elsőfokú Bíróság:

               —

               semmisítse meg az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2004. május 12-én az R 176/2002-4 sz. ügyben hozott határozatát;

               —

               a felszólaló fél felszólalását utasítsa el;

               —

               kötelezze az alperest az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:

               Közösségi védjegybejelentő:

               A felperes

               Érintett közösségi védjegy:

               A DATAC szóvédjegy a 9., 16., 23. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (t.k. számítástechnikai hardver és azok alkatrészei, számítástechnikai szoftver, nyomdaipari termékek, számítástechnikai hardver és szoftver bérbeadása és felhasználásának engedélyezése) – védjegybejelentési szám: 665 455.

               A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja:

               DATEV eG

               A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés:

               A DATEV német szóvédjegy és közösségi védjegy a 9., 16., 35., 41. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (t.k. irodai ügyviteli eszközök, elektronikus adatfeldolgozás mások számára, szakmai képzés és oktatás az adatfeldolgozás területén továbbá számítástechnikai programok tervezése, fejlesztése, karbantartása).

               A felszólalási osztály határozata:

               A felszólalás elutasítása.

               A fellebbezési tanács határozata:

               A felszólalási osztály határozatának megsemmisítése és az ügy visszautalása a felszólalási osztályhoz új eljárásra.

               Jogalapok:

                           —

                           a 40/94/EK tanácsi rendelet 8. cikk (1) bekezdése b) pontjának és 53. cikk (1) bekezdésének megsértése;

                           —

                           a 40/94/EK tanácsi rendelet 8. cikk (5) bekezdésének helytelen alkalmazása;

                           —

                           nem áll fenn az érintett védjegyek között az összetéveszthetőség veszélye.


title: T-159/16. sz. ügy: 2016. április 15-én benyújtott kereset – Metronia kontra EUIPO – Zitro IP (TRIPLE O NADA)

text:
               13.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 211/61

      2016. április 15-én benyújtott kereset – Metronia kontra EUIPO – Zitro IP (TRIPLE O NADA)
      (T-159/16. sz. ügy)
      (2016/C 211/75)
      A keresetlevél nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Metronia, SA (Madrid, Spanyolország) (képviselő: A. Vela Ballesteros ügyvéd)

         Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Zitro IP Sàrl (Luxembourg, Luxemburg)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a „TRIPLE O NADA” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 11 603 529. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2015. február 15-én hozott határozata (R 2605/2014-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  adjon helyt a fellebbezési tanács 2016. február 15-i határozata ellen benyújtott keresetnek, lehetővé téve ezzel a bejelentett védjegy lajstromozását;

                  —

                  az ellenérdekű felet kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.


title: C-432/13. sz. ügy: A Curtea de Apel Cluj (Románia) által 2013. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Casa Județeană de Pensii Cluj kontra Attila Balazs

text:
               12.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 298/4

         A Curtea de Apel Cluj (Románia) által 2013. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Casa Județeană de Pensii Cluj kontra Attila Balazs
   (C-432/13. sz. ügy)
   2013/C 298/06
   Az eljárás nyelve: román

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Curtea de Apel Cluj

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Casa Județeană de Pensii Cluj

      Alperes: Attila Balazs

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Úgy kell-e értelmezni az 1408/71/EGK rendelet (1) 7. cikke (2) bekezdése c) pontjának rendelkezéseit, hogy ezek hatálya alá tartozik két tagállam által a rendelet alkalmazhatóságának időpontja által kötött olyan kétoldalú megállapodás, amelynek alapján e két tagállam annak ellenében szünteti meg az egyik tagállam által a másik tagállam azon állampolgárai számára fizetendő társadalombiztosítási szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettséget, akik az első tagállam területén politikai menekült jogállást szereztek, majd hazatelepültek a második tagállamba, hogy az első tagállam átalányösszeget fizet a nyugdíjak kifizetése és azon időszak fedezete céljából, amelynek során az első tagállamban társadalombiztosítási járulékot fizettek?

      (1)  A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet 1. kötet 35. o.)


title: T-339/05. sz. ügy:  2005. szeptember 9  -én benyújtott kereset – MacLean-Fogg kontra OHIM

text:
               26.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 296/28

         2005. szeptember 9 -én benyújtott kereset – MacLean-Fogg kontra OHIM
   (T-339/05. sz. ügy)
   (2005/C 296/60)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: MacLean-Fogg Company (Mundelein, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: H. Eichmann, G. Barth, U. Blumenröder, C. Niklas-Falter, M. Kinkeldey, K. Brandt, A. Franke, U. Stephani, B. Allekotte, E. Bertram, K. Lochner, B. Ertle, C. Neuhierl, S. Prückner, C. Schmitt, B. Menhert, P. Lübbe, S. Brötje ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 1122/2004-1. sz. ügyben 2005. június 20-án hozott határozatát;

               —

               az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az érintett közösségi védjegy: a „LOKTHREAD” szóvédjegy a 6. osztályba tartozó áruk (reteszek, csapszegek, csavarok fémből, anyacsavarok, anyacsavarok fémből) tekintetében – a 3 440 666 sz. védjegybejelentési kérelem

      Az elbíráló határozata: a kérelem elutasítása az összes áru tekintetében

      A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezés elutasítása

      Jogalapok: A 40/94 tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése, miszerint a védjegyet egészében kell figyelembe venni, és nem mint két angol szónak az összetételét, és amely ezáltal minimális megkülönböztető képességgel rendelkezik.


title: T-639/14. sz. ügy: 2014. augusztus 22-én benyújtott kereset – DEI kontra Bizottság

text:
               10.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 395/54

      2014. augusztus 22-én benyújtott kereset – DEI kontra Bizottság
      (T-639/14. sz. ügy)
      (2014/C 395/67)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Dimosia Epicheirisi Ilektrismoy (DEI) A E (Athén, Görögország) (képviselők: E. Bourtzalas, D. Waelbroeck, A. Ikonomou, K Sinodinos és E. Salaka ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a Bizottság 2014. június 12-i, felperesnek címzett levelében foglalt, arra a két panaszra vonatkozó határozatait, amelyeket a felperes egymást követően nyújtott be az alperesnél jogellenes állami támogatások tárgyában, amelyek először az energiaágazatot szabályozó görög hatóság 346/2012. sz. határozatának alkalmazásából, ezt követően pedig az energiaágazatot szabályozó, fent említett hatóság mellett működő állandó különös választottbíróság határozatából erednek, amely két határozat kötelezte a felperest az „Aluminium SA” nevű társaság villamos energiával való ellátására az önköltséginél alacsonyabb áron, ezek közelebbről az alperes arra vonatkozó kifejezett határozata, hogy ne folytassanak további vizsgálatokat a felperes fent említett második panasza tekintetében, azzal az indokkal, hogy nem bizonyított az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok legcsekélyebb megsértése sem, és az a hallgatólagos határozat, hogy ne folytassanak további vizsgálatokat a fent említett első panasz tekintetében; és

                  —

                  az alperest kötelezze a felperes eljárási költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap, amennyiben az alperes nem tartotta be a megtámadott aktus elfogadásához előírt eljárási követelményeket.

                  2.

                  A második, a jogi és ténybeli körülmények nyilvánvaló értékelésének az EUMSZ 107. és 108. cikk értelmezése és alkalmazása során vétett hibájára alapított jogalap, amennyiben az alperes arra a következtetésre jutott, hogy a vitatott intézkedés nem róható fel az államnak.

                  3.

                  A harmadik, a jogi és ténybeli körülmények nyilvánvaló értékelésének az EUMSZ 107. és 108. cikk értelmezése és alkalmazása során vétett hibájára alapított jogalap, amennyiben az alperes arra a következtetésre jutott, hogy az „Alouminion AE” társaság a vitatott intézkedés által nem szerez jogosulatlan előnyt.

                  4.

                  A negyedik, a kellő indokolásra és a valamennyi releváns ténybeli és jogi elem vizsgálatára vonatkozó kötelezettség megsértésére és a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére alapított jogalap, különösen mivel az alperes nem adott elő egyértelműen valamennyi indokot a tekintetben, hogy a felperes által előterjesztett jogi és ténybeli elemek mennyiben nem bizonyították a feltételezett jogosulatlan állami támogatás létét, és nem indokolta részletesen, miért változott meg alapvetően a vitatott intézkedés államnak való felróhatóságának feltételeire és a villamosenergia-szolgáltatás díjának az „Aluminimum SA” társasághoz hasonló fogyasztók tekintetében történő számítására vonatkozó álláspontja a korábbi esetekhez képest, továbbá nem folytatott érdemi vizsgálatot a felperes fent említett két panasza tárgyában.


title: C-45/14. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. június 19-i végzése – (a Fővárosi Ítélőtábla [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Balázs István és Papp Dániel elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Alapvető jogok — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — 47., 50. és 54. cikk — Az uniós jog végrehajtása — Hiány — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya)

text:
               15.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 315/32

         A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. június 19-i végzése – (a Fővárosi Ítélőtábla [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Balázs István és Papp Dániel elleni büntetőeljárás
   (C-45/14. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Alapvető jogok - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 47., 50. és 54. cikk - Az uniós jog végrehajtása - Hiány - A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya))
   2014/C 315/52
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Fővárosi Ítélőtábla

      Az alap-büntetőeljárás résztvevője

   Balázs István, Papp Dániel

      Rendelkező rész

   Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a Fővárosi Ítélőtábla (Magyarország) által a 2014. január 21-i végzésben feltett kérdések megválaszolására.

      (1)  HL C 142., 2014.5.12.


title: T-79/15. sz. ügy: 2015. február 18-án benyújtott kereset – Olympus Medical Systems kontra OHIM (3D)

text:
               13.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 118/41

         2015. február 18-án benyújtott kereset – Olympus Medical Systems kontra OHIM (3D)
   (T-79/15. sz. ügy)
   (2015/C 118/52)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Olympus Medical Systems Corp. (Tokió, Japán) (képviselők: A. Ebert-Weidenfeller és C. Opatz ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      Az OHIM előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy:„3D” elemet magában foglaló ábrás védjegy – 12 598 538. sz. védjegybejelentés

      A megtámadott határozat: az OHIM második fellebbezési tanácsának 2014. december 11-én hozott határozata (R 1708/2014-2. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

               —

               az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalap

               —

               a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.


title: F-51/15. sz. ügy: 2015. március 27–én benyújtott kereset – FR kontra EASA

text:
               8.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 190/37

         2015. március 27–én benyújtott kereset – FR kontra EASA
   (F-51/15. sz. ügy)
   (2015/C 190/45)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: FR (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

      Alperes: Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA)

      A jogvita tárgya és leírása

   A felperest a próbaideje végén elbocsátó határozat megsemmisítése és az általa állítólag elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem.

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2014. június 13-i határozatot;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék, amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2014. december 18-i határozatot;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék következésképpen kötelezze az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (EASA) a felperes által elszenvedett vagyoni kár megfizetésére, amennyiben a felperes nem helyezik vissza az EASA-hoz;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az EASA-t a felperes által elszenvedett – átmenetileg, méltányossági alapon 5  800 euróban meghatározott – nem vagyoni kár megtérítésére;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék az EASA-t kötelezze a költségek megtérítésére.


title: T-154/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 26-i ítélete – Jaber kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — A korábbi jogi aktusoknak a Törvényszék ítélete általi megsemmisítése — A felperes nevét a jegyzékekbe felvevő új jogi aktusok — Megsemmisítés iránti kereset — Az eljárási szabályzat 76. cikkének d) pontja — A keresetlevél tartalma — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Bizonyítási teher — A tulajdonhoz való jog — A vállalkozás szabadsága”)

text:
               12.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 462/18

         A Törvényszék 2016. október 26-i ítélete – Jaber kontra Tanács
   (T-154/15. sz. ügy) (1)

   ((„Közös kül- és biztonságpolitika - Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - A korábbi jogi aktusoknak a Törvényszék ítélete általi megsemmisítése - A felperes nevét a jegyzékekbe felvevő új jogi aktusok - Megsemmisítés iránti kereset - Az eljárási szabályzat 76. cikkének d) pontja - A keresetlevél tartalma - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Bizonyítási teher - A tulajdonhoz való jog - A vállalkozás szabadsága”))
   (2016/C 462/21)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Aiman Jaber (Latakia, Szíria) (képviselők: A. Boesch, D. Amaudruz és M. Ponsard ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: B. Driessen és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 263. cikken alapuló és a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2015. január 26-i (KKBP) 2015/117 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2015. L 20., 85. o.), valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2015. január 26-i (EU) 2015/108 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2015. L 20., 2. o.) megsemmisítése iránti kereset, amennyiben a felperes nevét felvették azon személyek és szervezetek jegyzékébe, akikre, illetve amelyekre a korlátozó intézkedések alkalmazandók.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék kötelezi Aiman Jabert a saját költségei, valamint az Európai Unió Tanácsa részéről a jelen eljárás és az ideiglenes intézkedés iránti eljárás keretében felmerült költségek viselésére.

      (1)  HL C 190., 2015.6.8.


title: F-13/12. sz. ügy: 2012. február 3-án benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság

text:
               12.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 138/32

         2012. február 3-án benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
   (F-13/12. sz. ügy)
   2012/C 138/74
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: ZZ (képviselők: S. Rodrigues, C. Bernard-Glanz és A. Blot ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      A jogvita tárgya és leírása

   A felperes szerződéses alkalmazotti szerződésének meghosszabbítását mellőző bizottsági határozat megsemmisítése

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak;

               —

               semmisítse meg Személyi Erőforrások és Biztonság Főigazgatóság HR. B. igazgatósága „felvétel és a szolgálati jogviszony megszűnése” egysége vezetőjének a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság minőségében hozott, a felperes szerződésének meghosszabbítását mellőző határozatát;

               —

               amennyiben szükséges, semmisítse meg a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság által hozott, a felperes által benyújtott panasz elutasításáról szóló határozatot;

               —

               helyezze vissza a felperest a DIGIT Főigazgatóságon belül elfoglalt álláshelyére, a szerződésének a személyzeti szabályzatból eredő követelményekkel összhangban történő meghosszabbítása keretében;

               —

               másodlagosan, és arra az esetre, ha nem adna helyt a fentiekben megfogalmazott, visszahelyezés iránti kérelemnek, kötelezze az alperest a felperest ért kár megfizetésére, amelyet a felperes ideiglenesen és méltányossági alapon azon különbözetként értékel, amely egyrészt azon díjazás között áll fenn, amelyet a Bizottságnál ideiglenes alkalmazottként akkor kapott volna, ha a szerződését meghosszabbították volna, másrészt pedig a felperes által jelenleg kapott munkanélküli ellátások között, mindezt (az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikkében előírt meghosszabbítási időtartamnak megfelelő) kétéves időtartamra, az érintett időszakra irányadó, jogszabályi mértékű késedelmi kamatokkal növelve;

               —

               mindenesetre a nem vagyoni kár megtérítéseként kötelezze az alperest ideiglenesen és méltányossági alapon 5 000 euróban megállapított összeg megfizetésére, az ítélet meghozatalának időpontjáig a jogszabályi mértékű késedelmi kamatokkal növelve;

               —

               az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.


title: C-182/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2005. április 22-én benyújtott kereset

text:
               25.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 155/9

         Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2005. április 22-én benyújtott kereset
   (C-182/05. sz. ügy)
   (2005/C 155/17)
   Az eljárás nyelve: görög
   Az Európai Közösségek Bizottsága (képviseli: Maria Patakia, a Bizottság Jogi Szolgálatának jogtanácsosa és Bernhard Schima, a Bizottság Jogi Szolgálatának tagja, kézbesítési cím: Luxembourg) 2005. április 22-én keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához a Görög Köztársaság ellen.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy a Bíróság:

               —

               állapítsa meg, hogy mivel nem biztosította, hogy a Dimosia Epicheirisi Ilektrismou (görög villamosenergia-szolgáltató) a lignitkitermelésre és a villamosenergia-termelésre vonatkozó éves külön elszámolását közzétegye, a Görög Köztársaság megsértette a villamosenergia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 14. cikke alapján fennálló kötelezettségeit;

               —

               kötelezze a Görög Köztársaságot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:

               1.

               A Bizottság, miután panasz érkezett hozzá a tárgyban és a Görögországtól (a fejlesztési és energiaszabályozási minisztérium különböző leveleiben) kapott információk alapján, a Dimosia Epicheirisi Ilektrismou (ΔΕΗ) integrált vállalkozásnak a külön elszámolás közzétételére vonatkozó kötelezettsége tekintetében arra az álláspontra jutott, hogy a Görög Köztársaság megsértette a villamosenergia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 27., 20. o.) említett cikkének rendelkezéseit.

               2.

               A Bizottság úgy véli, hogy a ΔΕΗ villamosenergia-termelési és lignitkitermelési tevékenységére vonatkozó közös elszámolás közzététele és e két tevékenység elkülönítésének hiánya megvalósítja a 96/92/EK irányelv 14. cikke (3) bekezdésének megsértését.

               3.

               A Bizottság megítélése szerint, amennyiben megfelel a valóságnak, hogy létezik a ΔΕΗ-nek egy belső számvitele, amelyben – az előírásnak megfelelően – a lignitkitermelési tevékenység elkülönül a villamosenergia-termelési tevékenységtől, szükséges, hogy ez az elkülönítés megjelenjék a ΔΕΗ által közzétett elszámolásban is. A Bizottság rámutat arra, hogy a görög hatóságok cselekményei mindeddig nem érték el az elvárt eredményt. A külön számvitelre vonatkozó információknak a szabályozási hatóság elé terjesztése nem elegendő a közzétételi kötelezettség teljesítéséhez.

      (1)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.


title: C-254/11. sz. ügy: A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) által 2011. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőrkapitányság Záhony Határrendészeti Kirendeltsége kontra Shomodi Oskar

text:
               6.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 232/17

         A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) által 2011. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőrkapitányság Záhony Határrendészeti Kirendeltsége kontra Shomodi Oskar
   (C-254/11. sz. ügy)
   2011/C 232/29
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága

      Az alapeljárás felei

      Felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőrkapitányság Záhony Határrendészeti Kirendeltsége

      Felülvizsgálati eljárásban ellenérdekelt fél: Shomodi Oskar

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Az Európai Parlament és Tanács 2006. december 20-i 1931/2006/EK rendelete (1) továbbiakban: kishatárforgalmi rendelet/5. cikke szerinti legfeljebb három hónapos folyamatos tartózkodást engedő rendelkezését — különösen a kishatárforgalmi rendelet 2. cikk a/pontjára és a 3. cikk. 3. pontjára figyelemmel — úgy kell-e értelmezni, hogy a rendelet lehetővé teszi a 13. cikk szerinti tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodások alapján a többszöri ki- és belépést és a legfeljebb folyamatos három hónapos tartózkodást akként, hogy a tartózkodásra nyitva álló három hónap lejárta előtt a kishatárforgalmi igazolvánnyal rendelkező határ menti lakos megszakíthatja a folyamatos tartózkodást, majd az ismételt határátlépést követően ismételten három hónapos folyamatos tartózkodásra jogosult?

               2.

               Amennyiben az első kérdésre a válasz igenlő, akkor a kishatárforgalmi rendelet 5. cikke szerinti folyamatos tartózkodás megszakításának tekinthető-e a[z ugyanazon] napon belüli, illetve az egymást követő napokon történő ki- és belépés?

               3.

               Amennyiben az első kérdésre a válasz igenlő, de a második kérdésre nemleges, akkor a folyamatos tartózkodás megszakításának megállapításához milyen időintervallum, vagy más mérlegelési szempont figyelembevételére van szükség, a kishatárforgalmi rendelet 5. cikke alapján?

               4.

               Amennyiben az első kérdésre a válasz nemleges, akkor a kishatárforgalmi rendelet 5. cikke szerinti legfeljebb három hónapos folyamatos tartózkodást engedélyező rendelkezést lehet-e úgy értelmezni, hogy a többszöri ki- és belépés során eltöltött időt egybe kell számítani, és a Schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló 1985. június 4-én kötött Egyezmény [Schengeni Végrehajtási Egyezmény, HL L. 239., 2000. szeptember 22., 19.old./, továbbiakban: SVE] 20. cikk/1/bekezdésére — vagy más schengeni jogra vonatkozó bármely szabályra — figyelemmel, ha az összeadott napok száma eléri a 93 napot/3 hónapot/, akkor az első beutazástól számított 6 hónapon belül a kishatárforgalmi engedély további tartózkodásra nem jogosít?

               5.

               Amennyiben a negyedik kérdésre a válasz igenlő, akkor az egybeszámítás során, a[z ugyanazon] napon belüli többszöri ki- és belépést, illetve egyszeri napon belüli ki- és belépést is figyelembe kell-e venni, és milyen számítási módszerrel?

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1931/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a tagállamok külső szárazföldi határain való kishatárforgalom szabályainak meghatározásáról, valamint a Schengeni Egyezmény rendelkezéseinek módosításáról; HL L 405., 1. o.


title: T-534/11. sz. ügy: 2011. október 10-én benyújtott kereset — Schenker kontra Bizottság

text:
               3.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 355/26

         2011. október 10-én benyújtott kereset — Schenker kontra Bizottság
   (T-534/11. sz. ügy)
   2011/C 355/47
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Schenker AG (Essen, Németország) (képviselők: C. von Hammerstein, B. Beckmann és C. Munding ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg az alperes 2011. augusztus 3-i megtámadott határozatát (SG.B/MKu/psi-Ares [2011]);

               —

               az alperest kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresetének alátámasztása érdekében a felperes lényegében négy jogalapra hivatkozik.

               1.

               Első jogalap: a dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatának hiánya
               A Bizottság először is elmulasztotta lefolytatni a hozzáférés iránti kérelemben megjelölt dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát. A felperes álláspontja szerint a Bizottság nem támaszkodhatott volna a megtagadási okok általános vélelmezésére. A Bizottság ezáltal megsértette a dokumentumokhoz való hozzáférésnek az ítélkezési gyakorlatban kialakított alapelveit, valamint figyelmen kívül hagyta a dokumentumokhoz való, az Alapjogi Charta 42. cikkében biztosított hozzáférés alapvető jogának jelentőségét.

               2.

               Második jogalap: az 1049/2001/EK rendeletben (1) szabályozott kivételek alkalmazása során elkövetett nyilvánvaló hiba
               A Bizottság másodszor nyilvánvaló hibát követett el az 1049/2001 rendeletben szabályozott kivételek alkalmazása során. A Bizottság azáltal, hogy a kivételeket túl széles körűen alkalmazta, megsértette a dokumentumokhoz való hozzáférésnek az ítélkezési gyakorlatban kialakított alapelveit, valamint figyelmen kívül hagyta a dokumentumokhoz való, az Alapjogi Charta 42. cikkében biztosított hozzáférés alapvető jogának jelentőségét. Az alapvető jogok, valamint az átláthatóság és a jogállamiság elvei alapján a dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférést kell biztosítani a felperes számára.

               3.

               Harmadik jogalap: az arányosság elvének megsértése
               A Bizottság harmadszor megsértette az arányosság elvét, amennyiben az általa — jogellenesen — fennállónak vélt kivételeket egyáltalán nem, vagy legalábbis nem szakszerűen vetette össze a kért dokumentumok hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdekkel. A Bizottság ezáltal figyelmen kívül hagyta, hogy a dokumentumok hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek egyértelműen felülírja a dokumentumok titokban tartásához fűződő esetleges érdekeket.

               4.

               Negyedik jogalap: az Alapjogi Charta 42. cikkének megsértése
               A Bizottság negyedszer figyelmen kívül hagyta, hogy a felperest mindenképpen megilleti az Alapjogi Charta 42. cikkében biztosított azon jog, hogy legalább részben hozzáférhessen a kért dokumentumokhoz. A Bizottság a dokumentumokhoz való hozzáférés alapjogi szintű védelemben részesülő jogát, valamint az 1049/2001 rendeletet megfosztja a gyakorlati érvényesülésétől, amennyiben a hozzáférést általánosan és teljes mértékben megtagadta.

      (1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).


title: C-102/17. sz. ügy: A Tribunal de Contas (Portugália) által 2017 február 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretaria Regional de Saúde dos Açores kontra Ministério Público

text:
               15.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 151/21

         A Tribunal de Contas (Portugália) által 2017 február 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretaria Regional de Saúde dos Açores kontra Ministério Público
   (C-102/17. sz. ügy)
   (2017/C 151/27)
   Az eljárás nyelve: portugál

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunal de Contas

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Secretaria Regional de Saúde dos Açores

      Alperes: Ministério Público

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Úgy kell-e értelmezni a 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 58. cikkének (4) bekezdését, hogy azzal ellentétes a leírthoz hasonló olyan nemzeti szabály[, azaz a Decreto Legislativo Regional n.o 27/2015/A, de 29 de dezembro (2015. december 29-i 27/2015/A regionális törvényerejű rendelet) 40. cikke (3) és (5) bekezdésének c) pontja], amely a közbeszerzés területén lehetővé teszi részvételi feltételként olyan földrajzi feltétel előírását, amely korábban ugyanazon régióban három építési beruházás végrehajtásában áll?

      (1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2004/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.)


title: C-557/11. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2012. október 25-i ítélete (Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Maria Kozak kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Lublinie (Héa — 2006/112/EK irányelv — 306–310. cikk — Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályozás — Saját nevében eljáró utazási iroda által nyújtott szállítási szolgáltatás — Az egységes szolgáltatás fogalma — 98. cikk — Kedvezményes héamérték)

text:
               22.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/7

         A Bíróság (hatodik tanács) 2012. október 25-i ítélete (Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Maria Kozak kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Lublinie
   (C-557/11. sz. ügy) (1)

   (Héa - 2006/112/EK irányelv - 306–310. cikk - Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályozás - Saját nevében eljáró utazási iroda által nyújtott szállítási szolgáltatás - Az egységes szolgáltatás fogalma - 98. cikk - Kedvezményes héamérték)
   2012/C 399/11
   Az eljárás nyelve: lengyel

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Naczelny Sąd Administracyjny

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Maria Kozak

      Alperes: Dyrektor Izby Skarbowej w Lublinie

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Naczelny Sąd Administracyjny — A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.) 306–310. cikkének, valamint a III. mellékletének 5. pontjával összefüggésben értelmezett 98. cikkének értelmezése — Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályozás hatálya — A szállítási szolgáltatásokra alkalmazandó kedvezményes héamérték alkalmazásának megtagadása a saját nevében eljáró utazási iroda által összetett utazási szolgáltatás keretében nyújtott szállítási szolgáltatásra — Egységes szolgáltatásnak minősülés

      Rendelkező rész

   A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 306–310. cikkét akként kell értelmezni, hogy amennyiben az e rendelkezések szerint adóztatott, az utasnak átalánydíj ellenében nyújtott turisztikai szolgáltatás keretében valamely utazási iroda ezen utasnak önerőből olyan szállítási szolgáltatást nyújt, amely e turisztikai szolgáltatás részét képezi, e szolgáltatás — különösen az adómérték tekintetében — nem az utazási irodák tevékenységére vonatkozó különös hozzáadottértékadó-szabályozás, hanem az általános hozzáadottértékadó-szabályozás hatálya alá tartozik. Ha a tagállamok az ezen irányelv 98. cikkének megfelelően kedvezményes hozzáadottértékadó-mértéket állapítottak meg a szállítási szolgáltatások vonatkozásában, e kedvezményes adómérték alkalmazandó az említett szolgáltatásra.

      (1)  HL C 25., 2012.1.28.


title: T-331/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. május 16-i ítélete – Bimbo kontra EUIPO (THE SNACK COMPANY) („Európai uniós védjegy — A THE SNACK COMPANY európai uniós ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — Megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b)és c) pontja és (2) bekezdése — Egyenlő bánásmód — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke”)

text:
               11.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 251/30

         A Törvényszék 2016. május 16-i ítélete – Bimbo kontra EUIPO (THE SNACK COMPANY)
   (T-331/15. sz. ügy) (1)

   ((„Európai uniós védjegy - A THE SNACK COMPANY európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró okok - Leíró jelleg - Megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b)és c) pontja és (2) bekezdése - Egyenlő bánásmód - Indokolási kötelezettség - A 207/2009 rendelet 75. cikke”))
   (2016/C 251/34)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Bimbo, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: J. Carbonell Callicó ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. García Murillo és A. Schifko meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a THE SNACK COMPANY ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2015. március 31-én hozott határozata (R 954/2014-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék a Bimbo, SA-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 262., 2015.8.10.


title: T-463/17. sz. ügy: 2017. július 25-én benyújtott kereset – Raise Conseil kontra EUIPO – Raizers (RAISE)

text:
               2.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 330/11

         2017. július 25-én benyújtott kereset – Raise Conseil kontra EUIPO – Raizers (RAISE)
   (T-463/17. sz. ügy)
   (2017/C 330/14)
   A keresetlevél nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Raise Conseil (Párizs, Franciaország) (képviselő: F. Fajgenbaum ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Raizers (Párizs)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

      A vitatott védjegy: RAISE európai uniós szóvédjegy –11 508 967. sz. európai uniós védjegy

      Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. május 24-én hozott határozata (R 1606/2016-5. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, amennyiben az a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti megkülönbözető képesség hiánya miatt törölte a 11 508 967. sz. „RAISE” európai uniós védjegyet a 36. osztályba tartozó alábbi szolgáltatások tekintetében: „Pénzügyi ügyletek; pénzügyi információs szolgáltatások; pénzügyi menedzsment; finanszírozási szolgáltatások, pénzügyi elemzések; befektetési alapok, tőkebefektetés, tőkeberuházás; pénzügyi tanácsadás; pénzügyi szponzorálás, támogatás; kölcsön (finanszírozás); pénzügyi értékbecslés (biztosítás, bankügyletek, ingatlan); befektetési alapok, tőkebefektetés, tőkeberuházás; faktorálás; értékutalványok kibocsátása; tőzsdei árfolyamjegyzés; alkuszi/ügynöki tevékenység; valutaügyletek; valutakereskedelem és pénzváltási szolgáltatások; adóbecslések, adótanácsadás; nyugdíj-előtakarékossági szolgáltatások; közvetlen banki szolgáltatások; utazási csekkek és hitelkártyák kibocsátása; ingatlanügyletek; ingatlanok értékbecslése;

               —

               a Raizers társaságot (a törlési eljárás kérelmezőjét) kötelezze a Raise Conseil részéről felmerült költségek – ideértve a jogi képviselettel kapcsolatos költségeket is – viselésére.

      Jogalap

               —

               a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: F-14/07. sz. ügy: 2007. február 27-én benyújtott kereset – Caló kontra Bizottság

text:
               14.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 82/57

         2007. február 27-én benyújtott kereset – Caló kontra Bizottság
   (F-14/07. sz. ügy)
   (2007/C 82/120)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Felperes: Giuseppe Caló (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis és E. Marchal ügyvédek)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperesnek az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala „Vállalkozásstatisztika ”igazgatóságának igazgatói állására benyújtott jelentkezését elutasító határozatot;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg X-nek az említett állásra történő kinevezéséről szóló határozatot;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy a közszolgálati jogsértéssel okozott kár megtérítéseként a felperesnek fizessen jelképesen egy eurót;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A felperes – aki az alperes tisztviselője – az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt egyrészt megtámadta a munkavégzés helye szerinti főigazgatóságnál főtanácsadóként történő újrabeosztásáról szóló határozatot (1), másrészt az ugyanezen főigazgatóság főigazgatói állására benyújtott pályázatát elutasító határozatot (2), valamint a Közszolgálati Törvényszék előtt (3) megtámadta a DG Eurostat (Eurostat főigazgatóság) átszervezése során hozott, a főigazgatói állásra benyújtott pályázatának elutasításáról szóló határozatot. Jelen keresetében a felperes az ugyanezen főigazgatóság egy másik főigazgatói állására benyújtott pályázatának elutasítását és e posztra egy másik jelölt kinevezését vitatja.
   Keresetének alátámasztására a felperes elsősorban nyilvánvaló mérlegelési hibára hivatkozik, valamint az alábbi jogszabályok megsértésére: i) a személyzeti szabályzat 7., 29. és 45. cikke; ii) a 2000. november 22-i közleményben foglalt, a Bizottság vezető beosztású alkalmazottainak értékelésére, kiválasztására és kinevezésére vonatkozó szabályok; iii) egy 2004. március 10-i közleményben előírt, az A1 és A2 besorolási osztályba tartozó, vezető beosztású alkalmazottak értékelésére vonatkozó szabályok; iv) a COM/2006/164 álláshirdetés.

      (1)  T-118/04. sz. ügy (HL C 118., 2004.4.30., 47. o.).

      (2)  T-134/04. sz. ügy (HL C 146., 2004.5.29., 6. o.).

      (3)  F-79/06. sz. ügy (HL C 237., 2006.9.30., 17. o.).


title: C-388/16. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2017. július 13-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete — A teljesítés elmulasztása — Az EUMSZ 260. cikk (2) bekezdése — Pénzügyi szankciók — Átalányösszeg)

text:
               4.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 293/11

         A Bíróság (tizedik tanács) 2017. július 13-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság
   (C-388/16. sz. ügy) (1)

   ((Tagállami kötelezettségszegés - A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete - A teljesítés elmulasztása - Az EUMSZ 260. cikk (2) bekezdése - Pénzügyi szankciók - Átalányösszeg))
   (2017/C 293/14)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Nicolae és S. Pardo Quintillán meghatalmazottak)

      Alperes: Spanyol Királyság (képviselők: M. A. Sampol Pucurull és A. Rubio González meghatalmazottak)

      Rendelkező rész

               1)

               A Spanyol Királyság – mivel az Európai Bizottság által kibocsátott felszólító levélben kitűzött határidőn, azaz 2015. szeptember 20-án belül nem fogadta el a 2014. december 11-i Bizottság kontra Spanyolország ítélet (C-576/13, nem tették közzé, EU:C:2014:2430) végrehajtásához szükséges intézkedéseket – nem teljesítette az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit

               2)

               A Bíróság kötelezi a Spanyol Királyságot, hogy az Európai Bizottság számára fizessen 3 millió euró átalányösszeget.

               3)

               A Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 314., 2016.8.29.


title: C-32/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-40/14. sz., Electrabel SA, Dunamenti Erőmű Zrt. kontra Európai Bizottság ügyben 2014. november 13-án hozott végzése ellen az Electrabel SA, Dunamenti Erőmű Zrt. által 2015. január 28-án benyújtott fellebbezés

text:
               16.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 89/15

         A Törvényszék (kilencedik tanács) T-40/14. sz., Electrabel SA, Dunamenti Erőmű Zrt. kontra Európai Bizottság ügyben 2014. november 13-án hozott végzése ellen az Electrabel SA, Dunamenti Erőmű Zrt. által 2015. január 28-án benyújtott fellebbezés
   (C-32/15. P. sz. ügy)
   (2015/C 089/16)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbezők: Electrabel SA, Dunamenti Erőmű Zrt. (képviselő: J. Philippe avocat)

      A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

      A fellebbezők kérelmei

   A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

               —

               helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-40/14. sz. ügyben 2014. november 13-án hozott végzését annyiban, amennyiben az mint elfogadhatatlant elutasítja a fellebbezők keresetét;

               —

               nyilvánítsa a fellebbezők keresetét elfogadhatónak, vagy másodlagosan a 2009. január 10-e utáni időszak vonatkozásában elfogadhatónak;

               —

               kötelezze a Bizottságot a Törvényszék és a Bíróság előtti eljárás költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A fellebbezők négy jogalapra hivatkoznak. A megtámadott végzésben a Törvényszék elutasította a fellebbezők által benyújtott kérelmet, amely lényegében azon kár megtérítésére irányult, amely a C-41/05. sz. (1) állami támogatásról szóló, 2008. június 4-i 2009/609/EK jogellenes bizottsági határozat alkalmazása következtében a villamosenergia-vásárlási megállapodás (Power Purchase Agreement, PPA) jogellenes megszüntetéséből eredően érte a fellebbezőket. A Törvényszék megállapította, hogy a fellebbezők keresete elévült, és kérelmüket mint elfogadhatatlant elutasította.
   Az első jogalap keretében a fellebbezők kifogásolják, hogy a Törvényszék nem indokolta, hogy miért nem alkalmazandó a fellebbezők kérelmére a Törvényszék eljárási szabályzata (a továbbiakban: eljárási szabályzat) 102. cikkének 2. § -a, amely előírja, hogy az eljárási határidők a távolságra tekintettel meghosszabbodnak, jóllehet a Szerződéseknek, a Bíróság alapokmányának (a továbbiakban: alapokmány) és az eljárási szabályzatnak az értelmezése azt mutatja, hogy a 102. cikk 2. § -a alkalmazandó az alapokmány 46. cikkének első bekezdésében előírt elévülési időre.
   A második jogalap keretében a fellebbezők megjegyzik, hogy a Törvényszék az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 268. cikkének és 340. cikke második bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazza a jogot, amikor megköveteli, hogy a fellebbezők a káruk visszatérő jellegére a keresetlevélben hivatkozzanak.
   A harmadik jogalap keretében a fellebbezők kifogásolják, hogy a Törvényszék elmulasztotta megindokolni, hogy miért nem hasonlítható a helyzetükhöz a fellebbezők által a káruk visszatérő jellegének alátámasztására hivatkozott ítélkezési gyakorlat, noha a fellebbezők ezt részletesen bebizonyították.
   A negyedik jogalap keretében a fellebbezők megjegyzik, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította a fellebbezők arra vonatkozó érvelését, hogy a káruk folytatólagos, mivel a Bizottság határozata még felülvizsgálat alatt van.

      (1)  HL L 225. 53. o.


title: C-16/12. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2012. július 06-i végzése (a Gyulai Törvényszék (Magyarország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — HERMES Hitel és Faktor Zrt kontra Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Az uniós jog általános elvei — Erdőtörvény — Az uniós joghoz való kapcsolódás hiánya — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya)

text:
               6.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 303/7

         A Bíróság (hetedik tanács) 2012. július 06-i végzése (a Gyulai Törvényszék (Magyarország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — HERMES Hitel és Faktor Zrt kontra Nemzeti Földalapkezelő Szervezet
   (C-16/12. sz. ügy) (1)

   (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Az uniós jog általános elvei - Erdőtörvény - Az uniós joghoz való kapcsolódás hiánya - A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya)
   2012/C 303/13
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Gyulai Törvényszék

      Az alapeljárás felei

      Felperes: HERMES Hitel és Faktor Zrt

      Alperes: Nemzeti Földalapkezelő Szervezet

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gyulai Törvényszék — Az uniós jog általános elveinek értelmezése — Hitelintézet és közintézmény között létrejött jelzálogkölcsön-szerződés — Bizonyos, korábban forgalomképes erdőterületeket forgalomképtelenné nyilvánító jogszabálymódosítás — Olyan módosítás, amely lehetetlenné teszi, hogy a szerződés kötelezett általi teljesítésének elmaradása miatt a jogosult által indított bírósági eljárást követően az említett jelzálogjog tárgyát képező területeket nyilvános árverésen értékesítsék

      Rendelkező rész

   Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a Gyulai Törvényszék (Magyarország) 2012. január 4-i határozatával feltett kérdések megválaszolására.

      (1)  JO C 126., 2012.4.28.


               26.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 117/1

         (2007/C 117/01)
   A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

         HL C 95., 2007.4.28.

   Korábbi közzétételek

      HL C 82., 2007.4.14.

      HL C 69., 2007.3.24.

      HL C 56., 2007.3.10.

      HL C 42., 2007.2.24.

      HL C 20., 2007.1.27.

      HL C 331., 2006.12.30.

   Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

               EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu


title: C-665/13. sz. ügy: A Tribunal do Trabalho de Lisboa (Portugália) által 2013. december 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sindicato Nacional dos Profissionais de Seguros e Afins kontra Via Directa — Companhia de Seguros SA

text:
               22.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 85/12

         A Tribunal do Trabalho de Lisboa (Portugália) által 2013. december 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sindicato Nacional dos Profissionais de Seguros e Afins kontra Via Directa — Companhia de Seguros SA
   (C-665/13. sz. ügy)
   2014/C 85/21
   Az eljárás nyelve: portugál

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Tribunal do Trabalho de Lisboa

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Sindicato Nacional dos Profissionais de Seguros e Afins

      Alperes: Via Directa — Companhia de Seguros SA

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Úgy kell-e értelmezni az egyenlő bánásmód elvét, amelyből valamennyi hátrányos megkülönböztetés tilalma következik, hogy az alkalmazandó az állami szektor munkavállalóira?

               2.

               A szóban forgó rendkívüli juttatások kifizetése felfüggesztésének az állam részéről történő egyoldalú előírása a munkaviszony jogi jellegén alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e, ha azt kizárólag a munkavállalók speciális kategóriájára, az állami szektor munkavállalóira alkalmazzák?


title: T-207/16. sz. ügy: 2016. május 4-én benyújtott kereset – Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis kontra Bizottság

text:
               11.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 251/36

         2016. május 4-én benyújtott kereset – Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis kontra Bizottság
   (T-207/16. sz. ügy)
   (2016/C 251/42)
   Az eljárás nyelve: görög

      Felek

      Felperes: Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis (Thessaloniki, Görögország) (képviselő: B. Christianòs ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a felperesre vonatkozó kizárási határozatot;

               —

               semmisítse meg a korai előrejelző rendszerben és/vagy az egységes korai felismerési és kizárási rendszerben a felperessel kapcsolatos jelzés bejegyzésére és aktiválására vonatkozó határozatot; és

               —

               az alperest kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A jelen keresettel a felperes elsősorban az engedélyezésre jogosult tisztviselő és vagy a hatáskörrel rendelkező ajánlatkérő szerv felperes kizárására vonatkozó határozatának megsemmisítését, másodsorban az engedélyezésre jogosult tisztviselő és/vagy hatáskörrel rendelkező ajánlatkérő szerv azon határozatának megsemmisítését kéri, amelyben a jelzés bejegyzését kérték, valamint amellyel a jelzés bejegyzésére sor került, az Európai Bizottság által kezelt korai előrejelző rendszerben (Early Warning System) és/vagy az egységes korai felismerési és kizárási rendszerben (Early Detection and Exclusion System) a felperessel szemben a Bizottság által bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzés aktiválásának megsemmisítésével együttesen.
   A felperes álláspontja szerint a megtámadott jogi aktusokat a következő okok miatt kell megsemmisíteni.

               1.

               Elsősorban lényeges eljárási normák megsértése.

               2.

               Másodsorban a korai előrejelző rendszerről szóló 2014/792/EU határozat, (1) valamint az egységes korai felismerési és kizárási rendszerről szóló 2015/1929 rendelet (2) rendelkezéseinek, valamint a meghallgatáshoz való jognak és az arányosság elvének a megsértése.

               3.

               Harmadsorban a gondos ügyintézés és az átláthatóság általános elveinek megsértése.

      (1)  A Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló, 2014. november 13-i 2014/792/EU bizottsági határozat (HL 2014. L 329., 68. o.)

      (2)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 eurpai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2015. L 286., 1. o.)


title: F-94/10. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2011. május 18-i végzése — Carpenito kontra Tanács

text:
               27.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 252/58

         A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2011. május 18-i végzése — Carpenito kontra Tanács
   (F-94/10. sz. ügy) (1)

   2011/C 252/130
   Az eljárás nyelve: francia
   A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 13., 2011.1.15., 41. o.


title: C-21/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-399/11. sz., Banco Santander és Santusa kontra Bizottság ügyben 2014. november 7-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2015. január 19-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 81/11

         A Törvényszék (kibővített második tanács) T-399/11. sz., Banco Santander és Santusa kontra Bizottság ügyben 2014. november 7-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2015. január 19-én benyújtott fellebbezés
   (C-21/15. P. sz. ügy)
   (2015/C 081/14)
   Az eljárás nyelve: spanyol

      Felek

      Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal, B. Stromsky, C. Urraca Caviedes és P. Němečková meghatalmazottak)

      A többi fél az eljárásban: Banco Santander, S.A. és Santusa Holding, S.L.

      A fellebbező kérelmei

               —

               A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

               —

               a Bíróság utalja vissza az ügyet az Európai Unió Törvényszéke elé;

               —

               a Bíróság a költségekről jelenleg ne határozzon.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A Törvényszék a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének és különösen az említett cikkben foglalt, az állami támogatások szelektivitása fogalmának értelmezésekor tévesen alkalmazta a jogot.
   Ezen egyetlen megsemmisítési jogalap két részből áll, amelyek az említett téves jogalkalmazásból erednek:

               —

               először is a Törvényszék valamely intézkedés szelektív jellegének bizonyításához tévesen követeli meg sajátos és elválaszthatatlan (előre meghatározható) jellemzőkkel bíró vállalkozások csoportjának meghatározását; és

               —

               másodszor a Törvényszék tévesen értelmezi a szelektivitás fogalmát, amikor mesterségesen különbséget tesz az áruk után nyújtott exporttámogatások és a tőke után nyújtott exporttámogatások között.


title: C-310/16. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2016. május 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Petar Dzivev elleni büntetőeljárás

text:
               29.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 314/11

         A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2016. május 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Petar Dzivev elleni büntetőeljárás
   (C-310/16. sz. ügy)
   (2016/C 314/17)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Spetsializiran nakazatelen sad

      Az alap-büntetőeljárás résztvevői

   Petar Dzivev

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Összeegyeztethető-e

                           —

                           az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (1) bekezdésével, amelynek értelmében a tagállamok a csalással és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenységgel szemben hathatós védelmet nyújtó intézkedéseket hoznak;

                           —

                           az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (PIF-egyezmény) – a[z Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i] 2007/436/EK[, Euratom tanácsi] határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett – 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 2. cikkének (1) bekezdésével, amelynek értelmében minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket a héacsalás hatékony büntetésének biztosítására;

                           —

                           a Charta 47. cikkének első és második bekezdésével, amelyek biztosítják a törvény által megelőzően létrehozott bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot,

                     ha a nemzeti jog szerint az olyan bizonyítékok, amelyeket „különleges nyomozási módszerek” alkalmazásával szereztek be”, mégpedig olyan személyek távközlési rendszerek útján való kommunikációjának a lehallgatása útján, akik ellen később héacsalás miatt emeltek vádat, nem vehetők figyelembe amiatt, hogy a lehallgatást hatáskörrel és illetékességgel nem rendelkező bíróság rendelte el, figyelembe véve ezzel összefüggésben az alábbi feltételeket:

                           —

                           (egy és három hónap közötti időtartammal) korábban kérték a távközlési rendszerek útján való kommunikáció egy részének lehallgatását, és azt ugyanaz a bíróság rendelte el, mely bíróság ekkor még rendelkezett hatáskörrel és illetékességgel;

                           —

                           a távközlési rendszerek útján való kommunikáció szóban forgó lehallgatásának (a távközlési rendszerek útján való kommunikáció korábbi lehallgatása meghosszabbításának és új telefonvonalak lehallgatásának) elrendelését ugyanazon bíróságtól kérték, amely már nem rendelkezett hatáskörrel és illetékességgel, mivel hatáskörét és illetékességét közvetlenül ezt megelőzően másik bíróságra ruházták át; az eredeti bíróság hatáskörének és illetékességének hiánya ellenére érdemben vizsgálta a kérelmet, és elrendelte az intézkedést;

                           —

                           (körülbelül egy hónappal) később újból kérték ugyanazon telefonvonalak lehallgatásának elrendelését, és az ekkor erre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság helyt adott e kérelemnek;

                           —

                           gyakorlatilag az intézkedéseket elrendelő határozatok egyike sem tartalmaz indokolást;

                           —

                           a hatáskör- és illetékességátruházásról rendelkező jogszabályi rendelkezés nem volt egyértelmű, számos egymásnak ellentmondó bírósági határozathoz vezetett, és ezért arra indította a Varhoven sadot, hogy körülbelül két évvel a jogszabályi hatáskör- és illetékességátruházást és a távközlési rendszerek útján való kommunikáció kérdéses lehallgatását követően kötelező értelmező határozatot fogadjon el;

                           —

                           a jelen ügyben eljáró bíróság nem rendelkezik hatáskörrel a különleges nyomozási módszerek alkalmazásának (a távközlési rendszerek útján való kommunikáció lehallgatásának) elrendelésére irányuló kérelmek tárgyában történő döntéshozatalra; hatásköre van azonban arra, hogy döntsön a távközlési rendszerek útján való kommunikáció végrehajtott lehallgatásának jogszerűségéről, beleértve annak megállapítását is, hogy az intézkedést elrendelő határozat nem felel meg a jogszabályi követelményeknek, és ezért mellőzi az ily módon beszerzett bizonyítékok értékelését; e hatáskör csak akkor áll fenn, ha érvényesen elrendelték a távközlési rendszerek útján való kommunikáció lehallgatását;

                           —

                           e bizonyítékok (a vádlottak telefonbeszélgetései, amelyek lehallgatását egy hatáskörét és illetékességét már elvesztett bíróság rendelte el) figyelembevétele alapvető jelentőséggel bír egy olyan bűnszervezet vezetőjeként fennálló felelősség kérdésének elbírálása szempontjából, amelyet a héatörvényben megállapított adóbűncselekmények elkövetésére hoztak létre, illetve a konkrét adóbűncselekmények felbujtójaként fennálló felelősség kérdésének elbírálása szempontjából, és e tekintetben a vádlott bűnössége csak akkor mondható ki, és a vádlott csak akkor ítélhető el, ha e telefonbeszélgetések figyelembe vehetők bizonyítékként; a vádlottat máskülönben fel kell menteni?

               2)

               Alkalmazandó-e a jelen ügyre a C-614/14. sz. ügyben folytatott előzetes döntéshozatali eljárásban hozott ítélet?


title: A Biróság végzése (második tanács) 2004. október 28. a C-236/03 P. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra CMA CGM és társai ügyben (Fellebbezés – Kartellek – Tengeri közlekedés Észak-Európa és a Távol-Kelet között – Bírságok – Elévülés – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan nem megalapozott fellebbezés)

text:
               30.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/10

      A BIRÓSÁG VÉGZÉSE

   (második tanács)
   2004. október 28.
   a C-236/03 P. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra CMA CGM és társai (1) ügyben
   (Fellebbezés - Kartellek - Tengeri közlekedés Észak-Európa és a Távol-Kelet között - Bírságok - Elévülés - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan nem megalapozott fellebbezés)
   (2005/C 106/19)
   Az eljárás nyelve: angol
   A C-236/03 P. sz., az Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: P. Oliver) kontra CMA CGM, székhelye: Marseille (Franciaország) Evergreen Marine Corp. Ltd, székhelye: Taipei, Tajvan (Kína), Hanjin Shipping Co. Ltd, székhelye: Taipei, Hapag-Lloyd Container Linie GmbH, székhelye: Szöul (Dél-Korea), Kawasaki Kisen Kaisha Ltd, székhelye: Tokió (Japán), Malaysia International Shipping Corporation Berhad, székhelye: Kuala Lumpur (Malajzia), Mitsui OSK Lines Ltd, székhelye: Tokió, Neptune Orient Lines Ltd, székhelye: Szingapur (Szingapur), Nippon Yusen Kaisha, székhelye: Tokió, Orient Overseas Container Line Ltd, székhelye: Wanchai (Kína), P & O Nedlloyd Container Liner Ltd, székhelye: London (Egyesült Királyság), Yangming Marine Transport Corp., székhelye: Taipei, (ügyvédek: J. Pheasant és M. Levitt), Senator Lines GmbH, korábban DSR-Senator Lines GmbH, székhelye Bréma (Németország), (ügyvédek: J. Pheasant és M. Levitt, valamint D. Waelbroeck és U. Zinsmeister) és Cho Yang Shipping Co. Ltd (felszámolás alatt), székhelye Szöul, ügyben, a Bíróság alapokmányának 56. cikke alapján benyújtott fellebbezés tárgyában, a Bíróság (második tanács), tagjai R. Silva de Lapuerta, a tanács elnöke, R. Schintgen, G. Arestis és J. Klučka; bírák, hivatalvezető: J. Kokott, 2004. október 28-án meghozta végzését, amelynek rendelkező része a következő:

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 184., 2003. 8. 2.


title: T-322/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. január 22-i ítélete – Tsujimoto kontra OHIM – Kenzo (KENZO) ( „Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A KENZO közösségi szóvédjegy bejelentése — A KENZO korábbi közösségi szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Jóhírnév — A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése — Iratok késedelmes benyújtása — A fellebbezési tanács mérlegelési jogköre — A 207/2009 rendelet 76. cikkének (2) bekezdése” )

text:
               9.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 81/17

         A Törvényszék 2015. január 22-i ítélete – Tsujimoto kontra OHIM – Kenzo (KENZO)
   (T-322/13. sz. ügy) (1)

   ((„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A KENZO közösségi szóvédjegy bejelentése - A KENZO korábbi közösségi szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Jóhírnév - A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése - Iratok késedelmes benyújtása - A fellebbezési tanács mérlegelési jogköre - A 207/2009 rendelet 76. cikkének (2) bekezdése”))
   (2015/C 081/22)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Kenzo Tsujimoto (Oszaka, Japán) (képviselő: A. Wenninger-Lenz ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők kezdetben: M. Rajh és J. Crespo Carrillo, később M. Rajh és P. Bullock meghatalmazottak)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Kenzo (Párizs, Franciaország) (képviselők: P. Roncaglia, G. Lazzaretti, F. Rossi és N. Parrotta ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Kenzo és Kenzo Tsujimoto közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2013. március 25–én hozott határozata (R 1364/2012-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék Kenzo Tsujimotót kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 252., 2013.8.31.


title: C-447/08. és C-448/08. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. július 8-i ítélete (a Svea hovrätt — Svédország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Otto Sjöberg (C-447/08), Anders Gerdin (C-448/08) elleni büntetőeljárás (A szolgáltatásnyújtás szabadsága — Szerencsejátékok — Szerencsejátékok interneten keresztül történő szervezése — Más tagállamokban szervezett játékok reklámozása — Állami, illetve nonprofit jellegű szervezetek részére fenntartott tevékenységek — Büntetőjogi szankció)

text:
               28.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 234/8

         A Bíróság (negyedik tanács) 2010. július 8-i ítélete (a Svea hovrätt — Svédország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Otto Sjöberg (C-447/08), Anders Gerdin (C-448/08) elleni büntetőeljárás
   (C-447/08. és C-448/08. sz. egyesített ügyek) (1)

   (A szolgáltatásnyújtás szabadsága - Szerencsejátékok - Szerencsejátékok interneten keresztül történő szervezése - Más tagállamokban szervezett játékok reklámozása - Állami, illetve nonprofit jellegű szervezetek részére fenntartott tevékenységek - Büntetőjogi szankció)
   2010/C 234/12
   Az eljárás nyelve: svéd

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Svea hovrätt — Svédország

      Az alap-büntetőeljárások felei

   Otto Sjöberg (C-447/08), Anders Gerdin (C-448/08)

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Svea hovrätt — Az EK 12., az EK 43., az EK 49. és az EK 54. cikk értelmezése — Nemzeti szabályozás, amely büntetőjogi szankciók kilátásba helyezésével csak abban az esetben tiltja a szerencsejátékban való részvétel reklámozását, ha azt más tagállamban szervezik.

      Rendelkező rész

               1.

               Az EK 49. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint az alapeljárásbeli is, amely tiltja a gazdaság magánszereplői által más tagállamokban haszonszerzési céllal szervezett szerencsejátékok e tagállam lakosai részére történő reklámozását.

               2.

               Az EK 49. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely a szerencsejátékokra kizárólagos jogokat biztosító rendszert terjeszt ki, és amely szerint a valamely más tagállamban szervezett ilyen játékok reklámozása súlyosabb szankciókkal sújtható, mint a nemzeti területen engedély nélkül szervezett ilyen játékok reklámozása. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az alapeljárás tárgyát képező nemzeti szabályozás ilyennek minősül-e.

      (1)  HL C 327., 2008.12.20.