title: C-221/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Sąd Okręgowy w Gdańsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AV (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2008/909/IB kerethatározat – A 8. cikk (2) – (4) bekezdése – A 17. cikk (1) és (2) bekezdése – 19. cikk – Egy másik tagállamban hozott olyan büntetőítéletnek az összbüntetési ítélet meghozatala céljából történő figyelembevétele, amelyet abban a tagállamban kell végrehajtani, amelyben az összbüntetési ítéletet meghozták – Feltételek – 2008/675/IB kerethatározat – A 3. cikk (3) bekezdése – Az „egy büntetőítélet vagy annak végrehajtása közti kölcsönhatás” fogalma, amelyet a határozat meghozatalának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban indított új büntetőeljárás során figyelembe kell venni)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/4

      A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Sąd Okręgowy w Gdańsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AV
      (C-221/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 2008/909/IB kerethatározat - A 8. cikk (2) – (4) bekezdése - A 17. cikk (1) és (2) bekezdése - 19. cikk - Egy másik tagállamban hozott olyan büntetőítéletnek az összbüntetési ítélet meghozatala céljából történő figyelembevétele, amelyet abban a tagállamban kell végrehajtani, amelyben az összbüntetési ítéletet meghozták - Feltételek - 2008/675/IB kerethatározat - A 3. cikk (3) bekezdése - Az „egy büntetőítélet vagy annak végrehajtása közti kölcsönhatás” fogalma, amelyet a határozat meghozatalának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban indított új büntetőeljárás során figyelembe kell venni)
      (2021/C 217/05)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Okręgowy w Gdańsku

         Az alapeljárás résztvevője

      AV

         Az eljárásban részt vesz: Pomorski Wydział Zamiejscowy Departamentu do Spraw Przestępczości Zorganizowanej i Korupcji Prokuratury Krajowej

         Rendelkező rész

                  1)

                  A 2009. február 26 i 2009/299/IB tanácsi kerethatározattal módosított, a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztés-büntetéseket kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket alkalmazó ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27 i 2008/909/IB tanácsi kerethatározat 8. cikke (2)–(4) bekezdésének, 17. cikke (1) bekezdése első mondatának, valamint 19. cikkének rendelkezéseit együttesen úgy kell értelmezni, hogy azok lehetővé teszik olyan összbüntetési ítélet meghozatalát, amely nem csupán az összbüntetési ítéletet hozó tagállamban az érintettel szemben korábban kiszabott büntetést vagy büntetéseket foglalja magában, hanem a vele szemben valamely másik tagállamban kiszabott és az első tagállam által e kerethatározat értelmében végrehajtott büntetést vagy büntetéseket is. Az ilyen összbüntetési ítélet ugyanakkor nem vezethet ez utóbbi büntetések időtartamának vagy jellegének olyan megváltoztatásához, amely meghaladná az e kerethatározat 8. cikkének (2)–(4) bekezdésében előírt szigorú korlátokat, e kerethatározat 17. cikkének (2) bekezdésében előírt azon kötelezettség megsértéséhez, mely szerint a letöltendő szabadságvesztés büntetés teljes időtartamából le kell vonni a kibocsátó államban az elítélt személy által adott esetben már letöltött szabadságvesztés teljes időtartamát, illetve az említett kerethatározat 19. cikke (2) bekezdésének megsértésével a más tagállamban hozott büntetőítéletek felülvizsgálatához.

                  2)

                  Az Európai Unió más tagállamaiban hozott ítéleteknek egy új büntetőeljárásban való figyelembevételéről szóló, 2008. július 24 i 2008/675/IB tanácsi kerethatározat – (14) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett –3. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az lehetővé teszi olyan összbüntetési ítélet meghozatalát, amely nem csupán az összbüntetési ítéletet hozó tagállamban az érintettel szemben korábban kiszabott büntetést vagy büntetéseket foglalja magában, hanem a vele szemben valamely másik tagállamban kiszabott és az első tagállam által a 2009/299 kerethatározattal módosított 2008/909 kerethatározat értelmében végrehajtott büntetést vagy büntetéseket is, amennyiben az említett összbüntetési ítélet tiszteletben tartja ez utóbbi büntetések tekintetében a módosított 2008/909 kerethatározat 8. cikkének (2)–(4) bekezdéséből, 17. cikkének (1) bekezdéséből és 19. cikkének (2) bekezdéséből következő feltételeket és korlátokat.

         (1)  HL C 280., 2019.8.19.


title: C-470/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 15-i ítélete (a High Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Friends of the Irish Environment Ltd kontra Commissioner for Environmental Information (Előzetes döntéshozatal – Aarhusi Egyezmény – 2003/4/EK irányelv – A hatóságok birtokában lévő környezeti információkhoz való hozzáférési jog – A 2. cikk 2. pontja – A „hatóság” fogalma – Bíró[ság]i minőségben eljáró szervek vagy intézmények – Valamely befejezett bírósági eljárás ügyirataiban található információk)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/5

      A Bíróság (első tanács) 2021. április 15-i ítélete (a High Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Friends of the Irish Environment Ltd kontra Commissioner for Environmental Information
      (C-470/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Aarhusi Egyezmény - 2003/4/EK irányelv - A hatóságok birtokában lévő környezeti információkhoz való hozzáférési jog - A 2. cikk 2. pontja - A „hatóság” fogalma - Bíró[ság]i minőségben eljáró szervek vagy intézmények - Valamely befejezett bírósági eljárás ügyirataiban található információk)
      (2021/C 217/06)
      Az eljárás nyelve: angol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      High Court (Írország)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Friends of the Irish Environment Ltd

         Alperes: Commissioner for Environmental Information

         Az eljárásban részt vesz: Courts Service of Ireland

         Rendelkező rész

      A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy az nem szabályozza a bírósági ügyiratokban szereplő környezeti információkhoz való hozzáférést, mivel sem a bíróságok, sem a felügyeletük alatt álló és azokkal szoros kapcsolatban álló szervek vagy intézmények nem minősülnek az e rendelkezés értelmében vett „hatóságoknak”, és így nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

         (1)  HL C 280., 2019.8.19.


title: C-511/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (az Areios Pagos [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AB kontra Olympiako Athlitiko Kentro Athinon – Spyros Louis (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2000/78/EK irányelv – A foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód elve – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A munkaszerződésük megszüntetéséig munkaerő tartalékba helyezett munkavállalók – Bércsökkenés és a végkielégítés csökkenése vagy elvesztése – A közszférában a teljes összegű nyugellátás mellett történő nyugdíjazáshoz közeli munkavállalókra alkalmazandó rendszer – A közszféra bérköltségeinek csökkentése – A 6. cikk (1) bekezdése – Jogszerű szociálpolitikai cél – Gazdasági válsághelyzet)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/6

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (az Areios Pagos [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AB kontra Olympiako Athlitiko Kentro Athinon – Spyros Louis
      (C-511/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 2000/78/EK irányelv - A foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód elve - Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - A munkaszerződésük megszüntetéséig munkaerő tartalékba helyezett munkavállalók - Bércsökkenés és a végkielégítés csökkenése vagy elvesztése - A közszférában a teljes összegű nyugellátás mellett történő nyugdíjazáshoz közeli munkavállalókra alkalmazandó rendszer - A közszféra bérköltségeinek csökkentése - A 6. cikk (1) bekezdése - Jogszerű szociálpolitikai cél - Gazdasági válsághelyzet)
      (2021/C 217/07)
      Az eljárás nyelve: görög

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Areios Pagos

         Az alapeljárás felei

         Felperes: AB

         Alperes: Olympiako Athlitiko Kentro Athinon – Spyros Louis

         Rendelkező rész

      A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikkét és 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében azon közszférában foglalkoztatottakat, akik valamely meghatározott időszak során teljesítik a teljes összegű nyugellátásra való jogosultság feltételeit, a munkaszerződésük megszüntetéséig munkaerő-tartalékba helyezik, ami a díjazásuk csökkenését, esetleges előmenetelük elvesztését, valamint azon végkielégítés csökkenését vagy akár elvesztését is eredményezi, amelyre munkaviszonyuk megszűnésekor igényt tarthattak volna, amennyiben e szabályozás jogszerű foglalkoztatáspolitikai célt követ és e cél elérésének eszközei megfelelőek és szükségesek.

         (1)  HL C 319., 2019.9.23


title: C-515/19. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eutelsat SA kontra Autorité de régulation des communications électroniques et des postes, Inmárciusat Ventures SE, korábban Inmárciusat Ventures Ltd (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Távközlési ágazat – A rádióspektrum 2 GHz es frekvenciasávjainak a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek megvalósítására történő harmonizált felhasználása – 626/2008/EK határozat – A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja – A 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja – A 7. cikk (1) és (2) bekezdése – A 8. cikk (1) és (3) bekezdése – Mobil műholdas rendszerek – A „földfelszíni mobil állomás” fogalma – A „kiegészítő földfelszíni elemek” fogalma – A „szükséges minőség” fogalma – A műholdas és a földfelszíni elemek kölcsönös szerepe – A mobil műholdas rendszerek üzemeltetőjének a lakosság és a terület bizonyos százaléka lefedettségének biztosítására vonatkozó kötelezettsége – Be nem tartás – Hatás)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/6

      A Bíróság (második tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eutelsat SA kontra Autorité de régulation des communications électroniques et des postes, Inmárciusat Ventures SE, korábban Inmárciusat Ventures Ltd
      (C-515/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - Távközlési ágazat - A rádióspektrum 2 GHz es frekvenciasávjainak a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek megvalósítására történő harmonizált felhasználása - 626/2008/EK határozat - A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja - A 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja - A 7. cikk (1) és (2) bekezdése - A 8. cikk (1) és (3) bekezdése - Mobil műholdas rendszerek - A „földfelszíni mobil állomás” fogalma - A „kiegészítő földfelszíni elemek” fogalma - A „szükséges minőség” fogalma - A műholdas és a földfelszíni elemek kölcsönös szerepe - A mobil műholdas rendszerek üzemeltetőjének a lakosság és a terület bizonyos százaléka lefedettségének biztosítására vonatkozó kötelezettsége - Be nem tartás - Hatás)
      (2021/C 217/08)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d’État

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Eutelsat SA

         Alperesek: Autorité de régulation des communications électroniques et des postes, Inmárciusat Ventures SE, korábban Inmárciusat Ventures Ltd

         Az eljárásban részt vesz: Viasat Inc., Viasat UK Ltd

         Rendelkező rész

                  1)

                  A mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről szóló, 2008. június 30-i 626/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 8. cikkének (1) és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját úgy kell értelmezni, hogy egy mobil műholdas rendszernek nem kell az adatátviteli kapacitás tekintetében elsődlegesen e rendszer műholdas elemén alapulnia, és hogy a mobil műholdas rendszerek kiegészítő földfelszíni elemei elhelyezhetők oly módon, hogy az Európai Unió egész területét lefedjék, azzal az indokkal, hogy e műholdas elem e terület egyetlen pontján sem teszi lehetővé a fenti határozat 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett „szükséges minőségű” kommunikációt, amely az említett rendszer üzemeltetője által kínált szolgáltatás nyújtásához szükséges minőségi szintnek tekinthető, feltéve hogy ezáltal a verseny nem torzul, és hogy az említett műholdas elem valós és konkrét hasznossággal bír abban az értelemben, hogy az ilyen elemnek szükségesnek kell lennie a mobil műholdas rendszer működéséhez, kivéve a műholdas elem meghibásodásának esetén a kiegészítő földfelszíni elemek független működését, amelynek időtartama nem haladhatja meg a tizennyolc hónapot.

                  2)

                  A 626/2008 határozat 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „földfelszíni mobil állomás” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy ahhoz, hogy az ilyen állomás e fogalom alá tartozzon, nem szükséges, hogy az ilyen állomás képes legyen arra, hogy mind egy kiegészítő földfelszíni elemmel, mind pedig egy műholddal külön berendezés nélkül kommunikáljon.

                  3)

                  A 626/2008 határozat 8. cikkének (1) bekezdését a 7. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy amennyiben bizonyítást nyer, hogy az e határozat II. címének megfelelően kiválasztott és a rádiófrekvenciás spektrum használatára e határozat 7. cikke szerint jogosult üzemeltető nem nyújtott az 626/2008 határozat 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában előírt határidőig mobil műholdas rendszer útján mobil műholdas szolgáltatásokat, az illetékes tagállami hatóságok nem jogosultak arra, hogy megtagadják a mobil műholdas rendszerek kiegészítő földfelszíni elemeinek szolgáltatásához szükséges engedélyek ezen üzemeltető részére történő megadását azzal az indokkal, hogy az utóbbi nem teljesítette a pályázatában tett kötelezettségvállalást.

         (1)  HL C 295., 2019.9.2


title: C-593/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Bundesfinanzgericht, Außenstelle Graz [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SK Telecom Co. Ltd. kontra Finanzamt Graz-Stadt (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A távközlési szolgáltatások teljesítési helyének meghatározása – Harmadik országbeli állampolgárok barangolása az Európai Unión belüli mobil telekommunikációs hálózatokon – Az 59a. cikk első bekezdésének b) pontja – A tagállamok arra vonatkozó lehetősége, hogy a távközlési szolgáltatások teljesítési helyét a saját területükre helyezzék át)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/7

      A Bíróság (ötödik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Bundesfinanzgericht, Außenstelle Graz [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SK Telecom Co. Ltd. kontra Finanzamt Graz-Stadt
      (C-593/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - A távközlési szolgáltatások teljesítési helyének meghatározása - Harmadik országbeli állampolgárok barangolása az Európai Unión belüli mobil telekommunikációs hálózatokon - Az 59a. cikk első bekezdésének b) pontja - A tagállamok arra vonatkozó lehetősége, hogy a távközlési szolgáltatások teljesítési helyét a saját területükre helyezzék át)
      (2021/C 217/09)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesfinanzgericht, Außenstelle Graz

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SK Telecom Co. Ltd.

         Alperes: Finanzamt Graz-Stadt

         Rendelkező rész

      A 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó rendszerről szóló, 2006. november 28 i 2006/112/EK tanácsi irányelv 59a. cikke első bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy valamely harmadik országban letelepedett mobiltelefon szolgáltató által a szintén e harmadik országban letelepedett, illetve ott lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel rendelkező ügyfelei részére nyújtott olyan barangolási szolgáltatásokat, amelyek lehetővé teszik ezen ügyfelek számára a nemzeti mobilhírközlési hálózat igénybevételét azon tagállamban, amelyben ideiglenesen tartózkodnak, úgy kell tekinteni, mint amelyek az e rendelkezés értelmében vett „tényleges használat [és hasznosítás]” tárgyát képezik e tagállam területén, ily módon az említett tagállam e szolgáltatások teljesítési helyét úgy tekintheti, mintha az a területére esne, amennyiben – tekintet nélkül az említett harmadik ország belső adójoga alapján e szolgáltatások tekintetében alkalmazott adójogi bánásmódra – az ilyen lehetőség igénybevétele az Unión belüli adóztatás elmaradásának elkerülését szolgálja.

         (1)  HL C 27., 2020.1.27


title: C-694/19. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. április 15-i ítélete – Italmobiliare SpA, Sirap-Gema SpA, Sirap France SAS, Petruzalek GmbH, Petruzalek s.r.o., Petruzalek s.r.o., Petruzalek kft. kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Verseny – Kartell – A kiskereskedelmi értékesítésre szánt élelmiszer-csomagolás piaca – Jogsértő magatartás betudhatósága – A mentesség biztosításának feltételei – A 2006. évi bírságok megállapításáról szóló iránymutatás – Eladási érték – A bírság felső határa – Az igazgatási eljárás időtartama – Észszerű határidő – Teherviselő képesség)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/8

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. április 15-i ítélete – Italmobiliare SpA, Sirap-Gema SpA, Sirap France SAS, Petruzalek GmbH, Petruzalek s.r.o., Petruzalek s.r.o., Petruzalek kft. kontra Európai Bizottság
      (C-694/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Verseny - Kartell - A kiskereskedelmi értékesítésre szánt élelmiszer-csomagolás piaca - Jogsértő magatartás betudhatósága - A mentesség biztosításának feltételei - A 2006. évi bírságok megállapításáról szóló iránymutatás - Eladási érték - A bírság felső határa - Az igazgatási eljárás időtartama - Észszerű határidő - Teherviselő képesség)
      (2021/C 217/10)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbezők: Italmobiliare SpA, Sirap-Gema SpA, Sirap France SAS, Petruzalek GmbH, Petruzalek s.r.o., Petruzalek s.r.o., Petruzalek kft. (képviselő: F. Moretti avvocatessa)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők kezdetben: P. Rossi, T. Vecchi; később: P. Rossi, G. Conte és C. Sjödin meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  Az Italmobiliare SpA, a Sirap-Gema SpA, a Sirap France SAS, a Petruzalek GmbH, a Petruzalek s.r.o., a Petruzalek s.r.o. és a Petruzalek kft. viseli a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 372., 2019.11.4.


title: C-729/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Court of Appeal in Northern Ireland [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TKF kontra Department of Justice for Northern Ireland (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Tartással kapcsolatos ügyekben hozott határozatok elismerése és végrehajtása – 4/2009/EK rendelet – Időbeli hatály – 75. cikk – Valamely tagállam bírósága által az Európai Unióhoz való csatlakozást megelőzően hozott határozatok)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/9

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Court of Appeal in Northern Ireland [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TKF kontra Department of Justice for Northern Ireland
      (C-729/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Tartással kapcsolatos ügyekben hozott határozatok elismerése és végrehajtása - 4/2009/EK rendelet - Időbeli hatály - 75. cikk - Valamely tagállam bírósága által az Európai Unióhoz való csatlakozást megelőzően hozott határozatok)
      (2021/C 217/11)
      Az eljárás nyelve: angol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Court of Appeal in Northern Ireland

         Az alapeljárás felei

         Felperes: TKF

         Alperes: Department of Justice for Northern Ireland

         Rendelkező rész

                  1)

                  A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet 75. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az csak a nemzeti bíróságok által olyan államokban hozott határozatokra alkalmazandó, amelyek e határozatok meghozatalának időpontjában már az Európai Unió tagállamai voltak.

                  2)

                  A 4/2009 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy e rendelet egyetlen rendelkezése sem teszi lehetővé, hogy a valamely államban ezen állam európai uniós csatlakozását megelőzően és az említett rendelet alkalmazásának megkezdése előtt hozott, tartási kötelezettséggel kapcsolatos határozatokat ezen állam uniós csatlakozását követően egy másik tagállamban elismerjék és végrehajtsák.

         (1)  HL C 423., 2019.12.16.


title: C-733/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 15-i ítélete – Holland Királyság kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Parlament (Megsemmisítés iránti kereset – Közös halászati politika – 1380/2013/EU rendelet – A halászati erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása – A tengeri ökoszisztémák védelme – (EU) 2019/1241 rendelet – Technikai intézkedések – Az V. melléklet D. része – Az elektromos vonóhálóval történő halászat tilalma – Az arányosság elve – Az elővigyázatosság elve)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/9

      A Bíróság (első tanács) 2021. április 15-i ítélete – Holland Királyság kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Parlament
      (C-733/19. sz. ügy) (1)

      (Megsemmisítés iránti kereset - Közös halászati politika - 1380/2013/EU rendelet - A halászati erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása - A tengeri ökoszisztémák védelme - (EU) 2019/1241 rendelet - Technikai intézkedések - Az V. melléklet D. része - Az elektromos vonóhálóval történő halászat tilalma - Az arányosság elve - Az elővigyázatosság elve)
      (2021/C 217/12)
      Az eljárás nyelve: holland

         Felek

         Felperes: Holland Királyság (képviselők: M. K. Bulterman M. Noort és P. Huurnink meghatalmazottak)

         Alperesek: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: F. Naert és A. Maceroni meghatalmazottak), Európai Parlament (képviselők: R. van de Westelaken, I. Liukkonen et K. Zejdová meghatalmazottak)

         Az alpereseket támogató beavatkozó: Francia Köztársaság (képviselők: A.-L. Desjonquères és M. J.-L. Carré meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Holland Királyságot kötelezi a saját költségein kívül az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 423., 2019.12.16.


title: C-736/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete (az Augstākā tiesa [Senāts] [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „ZS Plaukti” (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – 1698/2005/EK rendelet – 65/2011/EU rendelet – A 16. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése – 73/2009 rendelet – 4. és 6. cikk – 1122/2009/EK rendelet – Vidékfejlesztési támogatás – Agrár környezetvédelmi kifizetések – A legelők biológiai sokféleségének megőrzését célzó támogatás – E kifizetések odaítélésére vonatkozó feltételek nemteljesítése – Idő előtti kaszálás – Az említett kifizetések csökkentése és kizárása – Kötelező érvényű előírások – Jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények – A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó minimumkövetelmények – A kötelező érvényű előírásokon, a minimumkövetelményeken és a nemzeti jogszabályok által létrehozott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalások)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/10

      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete (az Augstākā tiesa [Senāts] [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „ZS Plaukti”
      (C-736/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Mezőgazdaság - Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) - 1698/2005/EK rendelet - 65/2011/EU rendelet - A 16. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése - 73/2009 rendelet - 4. és 6. cikk - 1122/2009/EK rendelet - Vidékfejlesztési támogatás - Agrár környezetvédelmi kifizetések - A legelők biológiai sokféleségének megőrzését célzó támogatás - E kifizetések odaítélésére vonatkozó feltételek nemteljesítése - Idő előtti kaszálás - Az említett kifizetések csökkentése és kizárása - Kötelező érvényű előírások - Jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények - A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó minimumkövetelmények - A kötelező érvényű előírásokon, a minimumkövetelményeken és a nemzeti jogszabályok által létrehozott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalások)
      (2021/C 217/13)
      Az eljárás nyelve: lett

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Augstākā tiesa (Senāts)

         Az alapeljárás résztvevője

      ZS „Plaukti”

         Az eljárásban részt vesz: Lauku atbalsta dienests

         Rendelkező rész

                  1)

                  A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendelet 16. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható abban az esetben, ha a támogatás kérelmezője nem teljesítette a kaszálási feltételekre vonatkozó agrár környezetvédelmi kötelezettségvállalásokat, és az érintett terménycsoportban semmilyen változást nem állapítottak meg.

                  2)

                  A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet 4. és 6. cikkének és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 39. cikke (3) bekezdésének együttesen értelmezett rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint ugyanazon követelmény a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó minimumkövetelménynek és az e minimumkövetelményen túlmutató követelménynek, vagyis az agrár környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó odaítélési feltételnek is minősülhet.

         (1)  HL C 413., 2019.12.9


title: C-786/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Finanzgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – The North of England P & I Association Ltd., a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja kontra Bundeszentralamt für Steuern (Előzetes döntéshozatal – Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítás – 88/357/EGK második irányelv – A 2. cikk d) pontjának második francia bekezdése – 92/49/EGK irányelv – A 46. cikk (2) bekezdésének első albekezdése – Biztosítási díjakra kivetett adó – A „kockázatviselés helye szerinti tagállam” fogalma – Bármely típusú jármű – A „nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam” fogalma – Tengerjáró hajók biztosítása – Olyan hajók, amelyeket valamely tagállam által vezetett hajólajstromba jegyeztek be, viszont amelyek a lobogó ideiglenes elhagyására vonatkozó engedély alapján valamely más tagállam vagy valamely harmadik állam lobogója alatt közlekednek)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/11

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Finanzgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – The North of England P & I Association Ltd., a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja kontra Bundeszentralamt für Steuern
      (C-786/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítás - 88/357/EGK második irányelv - A 2. cikk d) pontjának második francia bekezdése - 92/49/EGK irányelv - A 46. cikk (2) bekezdésének első albekezdése - Biztosítási díjakra kivetett adó - A „kockázatviselés helye szerinti tagállam” fogalma - Bármely típusú jármű - A „nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam” fogalma - Tengerjáró hajók biztosítása - Olyan hajók, amelyeket valamely tagállam által vezetett hajólajstromba jegyeztek be, viszont amelyek a lobogó ideiglenes elhagyására vonatkozó engedély alapján valamely más tagállam vagy valamely harmadik állam lobogója alatt közlekednek)
      (2021/C 217/14)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: The North of England P & I Association Ltd., a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja

         Alperes: Bundeszentralamt für Steuern

         Rendelkező rész

      Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a 73/239/EGK irányelv, valamint a 88/357/EGK irányelv módosításáról szóló, 1992. június 18 i 92/49/EGK tanácsi irányelv (harmadik nem életbiztosítási irányelv) 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdését az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról, valamint a 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló, 1988. június 22 i 88/357/EGK második tanácsi irányelv 2. cikke d) pontjának második francia bekezdésével együttes olvasatban akként kell értelmezni, hogy amennyiben egyes biztosítási szerződések olyan tengerjáró hajók üzemeltetésével összefüggő különböző kockázatok fedezetére vonatkoznak, amelyeket valamely tagállam által vezetett hajólajstromba jegyeztek be, viszont amelyek a lobogó ideiglenes elhagyására vonatkozó engedély alapján valamely más tagállam vagy valamely harmadik állam lobogója alatt közlekednek, akkor az e rendelkezések értelmében vett, az érintett hajó „nyilvántartásba vételének helye szerinti tagállam”, következésképpen pedig a „kockázatviselés helye szerinti tagállam” alatt, amely kizárólagos joghatósággal rendelkezik az említett biztosítási szerződések alapján megfizetett díjak adóztatására, azt a tagállamot kell érteni, amely azt a hajólajstromot vezeti, amelybe ezt a hajót elsősorban annak érdekében jegyezték be, hogy igazolják az említett hajó feletti tulajdonjogot.

         (1)  HL C 45., 2020.2.10


title: C-846/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Tribunal d’arrondissement [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EQ kontra Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – Gazdasági tevékenység – Ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatásnyújtások – A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 9. cikk (1) bekezdése – Adómentességek – A 132. cikk (1) bekezdésének g) pontja – A szociális gondozással és a szociális biztonsággal szorosan összefüggő szolgáltatások – Ügyvéd által cselekvőképtelen nagykorú személyek védelmére irányuló megbízások keretében teljesített szolgáltatások – Szociális jellegűként elismert intézmény)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/11

      A Bíróság (harmadik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Tribunal d’arrondissement [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EQ kontra Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA
      (C-846/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - Gazdasági tevékenység - Ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatásnyújtások - A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 9. cikk (1) bekezdése - Adómentességek - A 132. cikk (1) bekezdésének g) pontja - A szociális gondozással és a szociális biztonsággal szorosan összefüggő szolgáltatások - Ügyvéd által cselekvőképtelen nagykorú személyek védelmére irányuló megbízások keretében teljesített szolgáltatások - Szociális jellegűként elismert intézmény)
      (2021/C 217/15)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal d’arrondissement

         Az alapeljárás felei

         Felperes: EQ

         Alperes: Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

         Rendelkező rész

                  1)

                  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28 i 2006/112/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett gazdasági tevékenységnek minősülnek az olyan, cselekvőképtelen nagykorú személyek részére nyújtott szolgáltatások, amelyek célja, hogy ez utóbbiaknak védelmet nyújtsanak a polgári jogi ügyletek kapcsán, és amelyeknek a teljesítését a törvény értelmében valamely igazságügyi hatóság bízza a szolgáltatóra, továbbá amelyek díját ugyanezen hatóság esetenként mérlegelve, átalányjelleggel állapítja meg, figyelembe véve különösen a cselekvőképtelen személy pénzügyi helyzetét, és az utóbbi rászorultsága esetén e díj az államot terhelheti, amennyiben e szolgáltatásokat ellenérték fejében nyújtják, a szolgáltató abból állandó jellegű bevételekre tesz szert, és összességében e tevékenység díjazásának szintje olyan feltételek mentén kerül meghatározásra, amelyek az e szolgáltató részéről felmerült működési költségek fedezésének biztosítására irányulnak.

                  2)

                  A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy egyrészt „szociális gondozással és szociális biztonsággal szorosan összefüggő szolgáltatásoknak” minősülnek az olyan, cselekvőképtelen nagykorú személyek részére nyújtott szolgáltatások, amelyek célja, hogy ez utóbbiaknak védelmet nyújtsanak a polgári jogi ügyletek kapcsán, és másrészt nem kizárt, hogy az ilyen szolgáltatásokat nyújtó ügyvéd az általa működtetett vállalkozás keretében és a szóban forgó szolgáltatásokra korlátozva a héairányelv értelmében vett szociális jellegű intézménynek legyen minősíthető, amely elismerést csak akkor kell kötelezően valamely igazságügyi hatóság közbenjárásával megadni, ha az érintett tagállam ezen elismerés megtagadásával túllépett azon a mérlegelési jogkörön, amellyel ebben a tekintetben rendelkezik.

                  3)

                  A bizalomvédelem elvével nem ellentétes az, hogy az adóhatóság bizonyos, múltbeli időszakra vonatkozó ügyleteket hozzáadottérték-adó (héa) alá vessen olyan helyzetben, amikor ezen adóhatóság több éven keresztül elfogadta az adóalany héabevallásait, amelyekben nem szerepeltek az ugyanilyen jellegű ügyletek az adóköteles ügyletek között, és amikor az adóalany számára lehetetlen a megfizetendő héát beszedni azoktól, akik ezen ügyletek díját fizették, mivel a már kifizetett díjakat úgy kell tekinteni, mint amelyek már tartalmazzák a héát.

         (1)  HL C 54., 2020.2.17


title: C-686/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Finanzgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – M-GmbH kontra Finanzamt für Körperschaften („Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 9. cikk – Adóalanyok – 11. cikk – A tagállamok azon lehetősége, hogy egyetlen adóalanynak tekintsék azokat a személyeket, akik jogilag függetlenek, de pénzügyileg, gazdaságilag és szervezetileg szorosan kapcsolódnak egymáshoz („héacsoport”) – A „szoros pénzügyi kapcsolatok” fogalma – Azon személyegyesítő társaságok héacsoporthoz való tartozásának a lehetőségét kizáró nemzeti szabályozás, amelyeknek a tagjai az anyavállalat mellett az anyavállalat vállalkozásába nem kizárólag pénzügyi szempontból betagolódó személyek – Jogbiztonság – Az adókikerülés vagy adócsalás megakadályozását célzó intézkedések – Arányosság – Héasemlegesség)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/12

      A Bíróság (hetedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Finanzgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – M-GmbH kontra Finanzamt für Körperschaften
      (C-686/19. sz. ügy) (1)

      („Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - 9. cikk - Adóalanyok - 11. cikk - A tagállamok azon lehetősége, hogy egyetlen adóalanynak tekintsék azokat a személyeket, akik jogilag függetlenek, de pénzügyileg, gazdaságilag és szervezetileg szorosan kapcsolódnak egymáshoz („héacsoport”) - A „szoros pénzügyi kapcsolatok” fogalma - Azon személyegyesítő társaságok héacsoporthoz való tartozásának a lehetőségét kizáró nemzeti szabályozás, amelyeknek a tagjai az anyavállalat mellett az anyavállalat vállalkozásába nem kizárólag pénzügyi szempontból betagolódó személyek - Jogbiztonság - Az adókikerülés vagy adócsalás megakadályozását célzó intézkedések - Arányosság - Héasemlegesség)
      (2021/C 217/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Berlin-Brandenburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: M-GmbH

         Alperes: Finanzamt für Körperschaften

         Rendelkező rész

      A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvnek a jogbiztonság, az arányosság és az adósemlegesség elvére tekintettel értelmezett 11. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely valamely személyegyesítő társaság számára azt a lehetőséget, hogy az anyavállalat vállalkozásával együtt olyan személyegyesítő társaságot alkossanak, amelyeket a hozzáadottérték-adó szempontjából egyetlen adóalanynak lehet tekinteni, ahhoz a feltételhez köti, hogy a személyegyesítő társaság tagjai az anyavállalat mellett kizárólag e vállalkozásba pénzügyi szempontból betagolódó személyek legyenek.

         (1)  HL C 77., 2020.3.9.


title: C-875/19. P sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete – FV kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Megsemmisítés iránti kereset – Közszolgálat – Értékelő jelentés – Értékelési szempontok – A teljesítmény állandósága – Késések – Orvosi igazolás benyújtása – Gondoskodási kötelezettség)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/13

      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete – FV kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-875/19. P sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Megsemmisítés iránti kereset - Közszolgálat - Értékelő jelentés - Értékelési szempontok - A teljesítmény állandósága - Késések - Orvosi igazolás benyújtása - Gondoskodási kötelezettség)
      (2021/C 217/17)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: FV (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Bauer és R. Meyer meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  FV a saját költségein felül köteles viselni az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 77., 2020.3.9.


title: C-877/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete – FV kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Megsemmisítés iránti kereset – Közszolgálat – Értékelő jelentés – Értékelési szempontok – A teljesítmény állandósága – Késések – Orvosi igazolás benyújtása – Gondoskodási kötelezettség)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/13

      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 15-i ítélete – FV kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-877/19. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Megsemmisítés iránti kereset - Közszolgálat - Értékelő jelentés - Értékelési szempontok - A teljesítmény állandósága - Késések - Orvosi igazolás benyújtása - Gondoskodási kötelezettség)
      (2021/C 217/18)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: FV (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Bauer és R. Meyer meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  FV a saját költségein felül köteles viselni az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 77., 2020.3.9.


title: C-935/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Grupa Warzywna Sp. z o.o. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej we Wrocławiu (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 273. cikk – A héa-visszatérítés összegének az adóbevallásban való túlértékelése – Az adóalany által az ügylet adóköteles jellegét illetően elkövetett értékelési hiba – Az adóbevallás adóellenőrzést követő helyesbítése – Azon összeg 20 %-ának megfelelő mértékű szankció, amellyel a héavisszatérítés összegét túlértékelték – Az arányosság elve)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/14

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Grupa Warzywna Sp. z o.o. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej we Wrocławiu
      (C-935/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 273. cikk - A héa-visszatérítés összegének az adóbevallásban való túlértékelése - Az adóalany által az ügylet adóköteles jellegét illetően elkövetett értékelési hiba - Az adóbevallás adóellenőrzést követő helyesbítése - Azon összeg 20 %-ának megfelelő mértékű szankció, amellyel a héavisszatérítés összegét túlértékelték - Az arányosság elve)
      (2021/C 217/19)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Grupa Warzywna Sp. z o.o.

         Alperes: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej we Wrocławiu

         Rendelkező rész

      A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 273. cikkét és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a valamely hozzáadottérték-adó (héa) alól mentes ügyletet tévesen héaköteles ügyletnek minősítő adóalannyal szemben olyan szankciót ír elő, amely a héa-visszatérítési összeg túlértékelésének jogalap nélkül követelt összege 20 %-ának felel meg, amennyiben e szankció különbségtétel nélkül alkalmazandó az olyan helyzetre, amelyben a szabálytalanság az ügyletben részt vevő felek által ezen ügylet adóköteles jellegét illetően elkövetett olyan értékelési hibából ered, amelyet az adócsalásra utaló valószínűsítő körülmény hiánya, és az jellemez, hogy az államkincstárat nem érte adóbevétel-kiesés, valamint az olyan helyzetre, amelyben ilyen különleges körülmények nem állnak fenn.

         (1)  HL C 191., 2020.6.8.


title: C-53/20. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Hengstenberg GmbH & Co. KG kontra Spreewaldverein eV (Előzetes döntéshozatal – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzésének és eredetmegjelölésének oltalma – 1151/2012/EU rendelet – A 49. cikk (3) bekezdésének első albekezdése és (4) bekezdésének második albekezdése – Az 53. cikk (2) bekezdésének első albekezdése – A termékleírás módosítása – „Spreewälder Gurken (OFJ)” Spree erdei (Németország) uborka – Nem kisebb jelentőségű módosítások – Felszólalási eljárás – A módosítási kérelemmel szembeni felszólalási nyilatkozat – Az e kérelemnek helyt adó határozattal szembeni kereset – A „jogos érdek” fogalma)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/15

      A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Hengstenberg GmbH & Co. KG kontra Spreewaldverein eV
      (C-53/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzésének és eredetmegjelölésének oltalma - 1151/2012/EU rendelet - A 49. cikk (3) bekezdésének első albekezdése és (4) bekezdésének második albekezdése - Az 53. cikk (2) bekezdésének első albekezdése - A termékleírás módosítása - „Spreewälder Gurken (OFJ)” Spree erdei (Németország) uborka - Nem kisebb jelentőségű módosítások - Felszólalási eljárás - A módosítási kérelemmel szembeni felszólalási nyilatkozat - Az e kérelemnek helyt adó határozattal szembeni kereset - A „jogos érdek” fogalma)
      (2021/C 217/20)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Hengstenberg GmbH & Co. KG

         Alperes: Spreewaldverein eV

         Rendelkező rész

      A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben értelmezett 49. cikke (3) bekezdésének első albekezdését és (4) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termék termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítása iránti kérelmekre alkalmazandó eljárás keretében bármely természetes vagy jogi személynek a kért módosítások általi tényleges vagy esetleges, valószínűtlennek nem tekinthető gazdasági érintettsége igazolhatja az ahhoz megkövetelt „jogos érdeket”, hogy a benyújtott módosítási kérelemmel szemben felszólalást tegyen vagy az e kérelemnek helyt adó határozattal szemben keresetet indítson, amennyiben e személy érdekeinek veszélyeztetése nem pusztán valószínűtlen vagy hipotetikus, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 161., 2020.5.11


title: C-62/20. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vogel Import Export NV kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – 2658/87/EGK rendelet – Vámunió – Közös Vámtarifa – Tarifális besorolás – Kombinált Nómenklatúra – Vámtarifaszámok – 4407 és 4409 vámtarifaszám – Olyan fadeszkák, amelyeknek mind a négy élét a teljes hosszában enyhén lekerekítették)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/15

      A Bíróság (tizedik tanács) 2021. április 15-i ítélete (a Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vogel Import Export NV kontra Belgische Staat
      (C-62/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - 2658/87/EGK rendelet - Vámunió - Közös Vámtarifa - Tarifális besorolás - Kombinált Nómenklatúra - Vámtarifaszámok - 4407 és 4409 vámtarifaszám - Olyan fadeszkák, amelyeknek mind a négy élét a teljes hosszában enyhén lekerekítették)
      (2021/C 217/21)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Vogel Import Export NV

         Alperes: Belgische Staat

         Rendelkező rész

      A 2016. október 6-i (EU) 2016/1821 bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változat szerinti, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy az olyan gyalult fadeszkákat, amelyeknek a négy éle a teljes hosszában enyhén le van kerekítve, nem lehet összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítettnek tekinteni, és azok annak 4407 vámtarifaszáma alá tartozhatnak.

         (1)  HL C 201., 2020.6.15


title: C-399/20. P sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-511/18. sz., XH kontra Bizottság ügyben 2020. június 25-én hozott ítélete ellen XH által 2020. augusztus 22-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/16

      A Törvényszék (hetedik tanács) T-511/18. sz., XH kontra Bizottság ügyben 2020. június 25-én hozott ítélete ellen XH által 2020. augusztus 22-én benyújtott fellebbezés
      (C-399/20. P sz. ügy)
      (2021/C 217/22)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: XH (képviselő: E. Auleytner radca prawny)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság
      2021. március 16-i határozatával a Bíróság (hetedik tanács) a fellebbezést mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlant és részben nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja, valamint elrendeli, hogy XH maga viseli saját költségeit.


title: C-504/20. P sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-715/19. sz., Wagenknecht kontra Európai Tanács ügyben 2020. július 17-én hozott végzése ellen Lukáš Wagenknecht által 2020. szeptember 28-án benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/16

      A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-715/19. sz., Wagenknecht kontra Európai Tanács ügyben 2020. július 17-én hozott végzése ellen Lukáš Wagenknecht által 2020. szeptember 28-án benyújtott fellebbezés
      (C-504/20. P sz. ügy)
      (2021/C 217/23)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Lukáš Wagenknecht (képviselő: A. Koller advokátka)

         A másik fél az eljárásban: Európai Tanács
      2021. április 14-i határozatával a Bíróság (nyolcadik tanács) a fellebbezést mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlant és részben nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja, valamint elrendeli, hogy Lukáš Wagenknecht maga viseli saját költségeit.


title: C-535/20. sz. ügy: Az Okrazhen sad Razgrad (Bulgária) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BNP Paribas Personal Finance S. A., Bulgaria Branch kontra T. G. M.

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/17

      Az Okrazhen sad Razgrad (Bulgária) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BNP Paribas Personal Finance S. A., Bulgaria Branch kontra T. G. M.
      (C-535/20. sz. ügy)
      (2021/C 217/24)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Okrazhen sad Razgrad

         Az alapeljárás felei

         Fellebbező: BNP Paribas Personal Finance S. A., Bulgaria Branch

         Ellenérdekű fél: T. G. M.
      A Bíróság (hatodik tanács) 2021. április 14-i végzésével a következőképpen határozott:
      A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikkének (2) bekezdését és 22. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely előírja, hogy a fogyasztói hitelmegállapodás valamennyi elemét azonos betűtípussal, azonos betűformátummal és azonos betűméretben, azaz legalább 12-es betűméretben kell megjeleníteni.

         (1)  HL 2008. L 133., 66. o.; helyesbítések: HL 2009. L 207., 14. o.; HL 2010. L 199., 40. o.; HL 2011. L 234., 46. o.


title: C-622/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-613/19. sz., ENIL Brussels Office és társai kontra Bizottság ügyben 2020. szeptember 2-án hozott végzése ellen a Validity Foundation – Mental Disability Advocacy Centre, Center for Independent Living Association által 2020. november 12-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/17

      A Törvényszék (hetedik tanács) T-613/19. sz., ENIL Brussels Office és társai kontra Bizottság ügyben 2020. szeptember 2-án hozott végzése ellen a Validity Foundation – Mental Disability Advocacy Centre, Center for Independent Living Association által 2020. november 12-én benyújtott fellebbezés
      (C-622/20. P. sz. ügy)
      (2021/C 217/25)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: Validity Foundation – Mental Disability Advocacy Centre, Center for Independent Living Association (képviselők: B. Van Vooren advocaat, P. Bogaert advocaat, L. Gorywoda adwokat)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság és European Network on Independent Living Brussels Office (ENIL Brussels Office)
      A Bíróság (kilencedik tanács) a 2021. április 15-i végzésben úgy határozott, hogy a fellebbezést nyilvánvaló megalapozatlanság miatt elutasítja, és a fellebbezők maguk viselik saját költségeiket.


title: C-667/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-51/19. sz., Laboratorios Ern kontra EUIPO – SBS Bilimsel Bio Çözümler (apiheal) ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Laboratorios Ern, S. A. által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/17

      A Törvényszék (ötödik tanács) T-51/19. sz., Laboratorios Ern kontra EUIPO – SBS Bilimsel Bio Çözümler (apiheal) ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Laboratorios Ern, S. A. által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés
      (C-667/20. P. sz. ügy)
      (2021/C 217/26)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Laboratorios Ern, S. A. (képviselők: T. González Martínez és R. Guerras Mazón abogados)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), SBS Bilimsel Bio Çözümler Sanayi Ve Ticaret AŞ
      Az Európai Unió Bírósága (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. március 18-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Laboratorios Ern maga viseli saját költségeit.


title: C-678/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-53/19. sz., SBS Bilimsel Bio Çözümler Sanayi Ve Ticaret AŞ kontra EUIPO – Laboratorios Ern (apiheal) ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Laboratorios Ern, S. A. által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/18

      A Törvényszék (ötödik tanács) T-53/19. sz., SBS Bilimsel Bio Çözümler Sanayi Ve Ticaret AŞ kontra EUIPO – Laboratorios Ern (apiheal) ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Laboratorios Ern, S. A. által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés
      (C-678/20. P. sz. ügy)
      (2021/C 217/27)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Laboratorios Ern, S. A. (képviselők: T. González Martínez y R. Guerras Mazón abogados)

         A többi fél az eljárásban: Bilimsel Bio Çözümler Sanayi Ve Ticaret AŞ, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      Az Európai Unió Bírósága (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. március 18-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Laboratorios Ern maga viseli saját költségeit.


title: C-100/21. sz. ügy: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – QB kontra Daimler AG

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/18

      A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – QB kontra Daimler AG
      (C-100/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/28)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Ravensburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: QB

         Alperes: Daimler AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2007/46/EK irányelvnek (1) a 715/2007/EK rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 18. cikke (1) bekezdésének, 26. cikke (1) bekezdésének és 46. cikkének az is célja-e, hogy a gépjárművek vevőinek érdekeit védje?
                  Amennyiben igen:

                  2)

                  Az ilyen érdekek közé tartozik-e a jármű vevőjének ahhoz fűződő érdeke, hogy ne vásároljon olyan járművet, amely nem felel meg az uniós jogi előírásoknak, így különösen, hogy ne vásároljon olyan járművet, amely a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel rendelkezik?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

                  3)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha egy vevő, aki valamely gyártó által a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel forgalomba hozott járművet vásárolt, a jármű gyártójával szemben a kára megtérítésére irányuló, jogellenes károkozáson alapuló polgári jogi követeléseket, így különösen a jármű átadása és átruházása ellenében a járműért fizetett vételár megtérítésére irányuló követelést is csak kivételesen, akkor érvényesíthet, ha a jármű gyártója szándékosan és a jóerkölcsbe ütköző módon járt el?
                  Amennyiben igen:

                  4)

                  Megköveteli-e az uniós jog, hogy a jármű vevője a jármű gyártójának a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel ellátott jármű forgalomba hozatalával összefüggő bármely vétkes (gondatlan vagy szándékos) magatartása esetén jogellenes károkozáson alapuló polgári jogi megtérítési követelést támaszthasson a jármű gyártójával szemben?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első négy kérdésre adott választól függetlenül:

                  5)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha a nemzeti jogban a jármű vevőjének tűrnie kell a jármű tényleges használatából származó előnyök beszámítását, ha a gyártótól jogellenes károkozás miatti kártérítés útján a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel forgalomba hozott jármű átadása és átruházása ellenében a jármű vételárának megtérítését követeli?
                  Amennyiben nem[:]

                  6)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha a használatból származó ezen előny a teljes vételáron alapul, anélkül, hogy a járműnek a tiltott hatástalanító berendezéssel való ellátásból eredő értékcsökkenése miatt, és/vagy az uniós jognak nem megfelelő jármű vevő által nem kívánt használatára tekintettel levonást eszközölnének?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első hat kérdésre adott választól függetlenül:

                  7)

                  Összeegyeztethetetlen-e a nemzeti bíróságoknak az EUMSZ 267. cikk második bekezdése szerinti, előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére való jogosultságával, és alkalmazhatatlan-e előzetes döntéshozatalra utaló végzések meghozatalára a Zivilprozessordnung (polgári perrendtartás) 348. § -ának (3) bekezdése annyiban, amennyiben e rendelkezés előzetes döntéshozatalra utaló végzéseknek az EUMSZ 267. cikk második bekezdése alapján történő meghozatalára is vonatkozik?

         (1)  A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek [helyesen: összetevőinek] és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) (HL 2007. L 263., 1. o.).

         (2)  A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 171., 1. o.).


title: C-102/21. sz. ügy: A Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen (Olaszország) által 2021. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KW kontra Autonome Provinz Bozen

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/19

      A Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen (Olaszország) által 2021. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KW kontra Autonome Provinz Bozen
      (C-102/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/29)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen

         Az alapeljárás felei

         Felperes: KW

         Alperes: Autonome Provinz Bozen

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Lejárt-e 2016. december 31-én az Európai Bizottság 2012. július 25-i SA.32113 (2010/N) határozatával engedélyezett, magas alpesi területen fekvő azon havasi és menedékházak részére megújuló energiaforrásokból saját használatra villamos energiát termelő kisvízerőművek építésére igénybe vehető 80 %-os mértékű támogatás, amelyek esetében az áramhálózathoz való csatlakozás arányos műszaki és pénzügyi ráfordítással nem valósítható meg?

                  2.

                  Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén:

                  2.1.

                  Úgy kell-e értelmezni az (EU) 2015/1589 rendelet (1) 20. cikkét, hogy visszaélésszerűen felhasznált támogatás esetén a tagállami hatóság eljárását megelőzően a Bizottságnak visszatéríttetési határozatot kell hoznia?

                  2.2.

                  Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető-e az említett támogatás a belső piaccal, mivel egyes gazdasági területek fejlődésének előmozdítását célozza, vagy pedig alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására?

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).


title: C-103/21. sz. ügy: A Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen (Olaszország) által 2021. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SG kontra Autonome Provinz Bozen

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/20

      A Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen (Olaszország) által 2021. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SG kontra Autonome Provinz Bozen
      (C-103/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/30)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SG

         Alperes: Autonome Provinz Bozen

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Lejárt-e 2016. december 31-én az Európai Bizottság 2012. július 25-i SA.32113 (2010/N) határozatával engedélyezett, magas alpesi területen fekvő azon havasi és menedékházak részére megújuló energiaforrásokból saját használatra villamos energiát termelő kisvízerőművek építésére igénybe vehető 80 %-os mértékű támogatás, amelyek esetében az áramhálózathoz való csatlakozás arányos műszaki és pénzügyi ráfordítással nem valósítható meg?

                  2)

                  Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén:

                  2.1)

                  Vizsgálandó továbbá, hogy úgy kell-e értelmezni az (EU) 2015/1589 rendelet (1) 20. cikkét, hogy visszaélésszerűen felhasznált támogatás esetén a tagállami hatóság eljárását megelőzően a Bizottságnak visszatéríttetési határozatot kell hoznia?

                  2.2)

                  Vizsgálandó, hogy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető-e az említett támogatás a belső piaccal, mivel egyes gazdasági területek fejlődésének előmozdítását célozza, vagy pedig alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására?

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).


title: C-134/21. sz. ügy: A tribunal du travail de Liège (Belgium) által 2021. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV kontra Agence fédérale pour l'Accueil des demandeurs d'asile (Fedasil)

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/20

      A tribunal du travail de Liège (Belgium) által 2021. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV kontra Agence fédérale pour l'Accueil des demandeurs d'asile (Fedasil)
      (C-134/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/31)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal du travail de Liège

         Az alapeljárás felei

         Felperes: EV

         Alperes: Agence fédérale pour l'Accueil des demandeurs d'asile (Fedasil)
      A 2021. március 26-i végzésével a Bíróság (ötödik tanács) a következőképpen határozott:
      Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkét akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, hogy valamely tagállam egy olyan kérelmezővel szemben, aki jogorvoslati kérelmet nyújtott be egy e rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti, másik tagállamba történő átadásra vonatkozó határozattal szemben, ezen átadást előkészítő intézkedéseket hozzon, például helyet jelöljön ki a számára egy olyan speciális befogadó intézményben, amelyben az elszállásolt személyek segítségben részesülnek átadásuk előkészítése céljából.


title: C-154/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RW kontra Österreichische Post AG

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/21

      Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RW kontra Österreichische Post AG
      (C-154/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/32)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: RW

         Ellenérdekű fél: Österreichische Post AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni az (EU) 2016/679 rendelet (1) 15. cikke (1) bekezdésének c) pontját, hogy a címzettek kategóriáihoz való hozzáférési jog korlátozott, ha a tervezett közlések konkrét címzettjei még nem állapíthatók meg, a hozzáférési jognak azonban kötelezően ki kell terjednie e közlések címzettjeire is, amennyiben az adatokat már közölték?

         (1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.).


title: C-158/21. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2021. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ministerio Fiscal, Abogacía del Estado és Partido político VOX kontra Lluís Puig Gordi, Carles Puigdemont Casamajó, Antoni Comín Oliveres, Clara Ponsatí Obiols, Meritxell Serret Aleu, Marta Rovira Vergés és Anna Gabriel Sabaté

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/21

      A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2021. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ministerio Fiscal, Abogacía del Estado és Partido político VOX kontra Lluís Puig Gordi, Carles Puigdemont Casamajó, Antoni Comín Oliveres, Clara Ponsatí Obiols, Meritxell Serret Aleu, Marta Rovira Vergés és Anna Gabriel Sabaté
      (C-158/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/33)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Supremo

         Az alapeljárás felei

         A vád képviselői: Ministerio Fiscal, Abogacía del Estado és Partido político VOX

         Vádlottak: Lluís Puig Gordi, Carles Puigdemont Casamajó, Antoni Comín Oliveres, Clara Ponsatí Obiols, Meritxell Serret Aleu, Marta Rovira Vergés és Anna Gabriel Sabaté

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Feljogosítja-e a 2002/584/IB kerethatározat (1) a végrehajtó igazságügyi hatóságot arra, hogy megtagadja egy EEP útján körözött személy átadását a saját nemzeti jogában előírt olyan megtagadási okok alapján, amelyek mint ilyenek, nem szerepelnek a kerethatározatban?

                  2)

                  Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén az EEP végrehajtásának biztosítása céljából, illetve a kerethatározat 15. cikkének (3) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való megfelelő hozzáférés érdekében:
                  A végrehajtó igazságügyi hatóságnak ellenőriznie és elemeznie kell-e a különböző államok jogát annak érdekében, hogy figyelembe vehesse az EEP re vonatkozó olyan esetleges megtagadási okokat, amelyeket a 2002/584/IB kerethatározat nem ír elő?

                  3)

                  Az előző kérdésekre adott válaszokra tekintettel, figyelembe véve, hogy a 2002/584/IB kerethatározat 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a kibocsátó igazságügyi hatóságnak az EEP kibocsátására vonatkozó hatáskörét és/vagy illetékességét a kibocsátó állam joga alapján kell megállapítani:
                  Úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezést, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság megkérdőjelezheti, hogy a kibocsátó igazságügyi hatóság hatáskörrel és/vagy illetékességgel rendelkezik ahhoz, hogy eljárjon egy konkrét büntetőügyben, és megtagadhatja az átadást, ha úgy véli, hogy ez utóbbi nem rendelkezik hatáskörrel és/vagy illetékességgel az EEP kibocsátására?

                  4)

                  Annak esetleges lehetőségét illetően, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság ellenőrizheti, hogy a körözött személy alapvető jogait tiszteletben tartják-e a kibocsátó államban:

                              4.1.

                              Lehetővé teszi-e a 2002/584/IB kerethatározat, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság megtagadja a körözött személy átadását, ha egy munkacsoporttól származó, a végrehajtó nemzeti hatósághoz e személy által benyújtott jelentés alapján úgy ítéli meg, hogy a kibocsátó tagállamban fennáll annak a kockázata, hogy megsértik e személy alapvető jogait?

                              4.2.

                              Az előző kérdésre figyelemmel ez a jelentés olyan objektív, megbízható, pontos és kellően aktuális elemnek minősül-e, amely a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében igazolhatja a körözött személy átadásának e személy alapvető jogai megsértése komoly kockázata alapján történő megtagadását?

                              4.3.

                              Az előző kérdésre adandó igenlő válasz esetén milyen tényezőket követel meg az uniós jog ahhoz, hogy valamely tagállam arra a következtetésre juthasson, hogy a kibocsátó tagállamban fennáll az alapvető jogok megsértésének a körözött személy által hivatkozott, és az EEP végrehajtásának megtagadását igazoló kockázata?

                  5)

                  Függenek-e az előző kérdésre adandó válaszok attól a körülménytől, hogy annak a személynek akinek az átadását kérték, lehetősége volt arra, hogy a kibocsátó állam igazságügyi hatóságai előtt, a másodfokot is beleértve, a kibocsátó igazságügyi hatóság hatáskörének és/vagy illetékességének hiányára hivatkozzon, vitassa a vele szemben kibocsátott elfogatóparancsot, és alapvető jogai tiszteletben tartásának biztosítékát követelje?

                  6)

                  Az előző kérdésekre adandó válaszok függenek-e attól a ténytől, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság olyan okokból tagadja meg egy EEP végrehajtását, amelyek nem szerepelnek kifejezetten a hivatkozott 2002/584/IB kerethatározatban, elsősorban pedig azon okból, mivel úgy ítéli meg, hogy a kibocsátó igazságügyi hatóság nem rendelkezik hatáskörrel és/vagy illetékességgel, illetve a kibocsátó államban az alapvető jogok megsértésének komoly kockázata áll fenn, és mindezt úgy teszi meg, hogy a kibocsátó igazságügyi hatóságtól nem kéri meg az e határozathoz szükséges egyedi kiegészítő információt?

                  7)

                  Amennyiben az előző kérdésekre adott válaszokból az következik, hogy az ügy körülményei között a 2002/584/IB kerethatározattal ellentétes egy személy átadásának a fentebb kifejtett megtagadási okok alapján történő megtagadása:
                  Ellentétes-e a 2002/584/IB kerethatározattal az, hogy a kérdést előterjesztő bíróság új EEP-t bocsásson ki ugyanazon személlyel szemben, ugyanazon tagállamhoz címezve?

         (1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.)


title: C-161/21. sz. ügy: A Corte dei conti – Sezione regionale di controllo per la Campania (Olaszország) által 2021. márcus 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Comune di Camerota

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/23

      A Corte dei conti – Sezione regionale di controllo per la Campania (Olaszország) által 2021. márcus 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Comune di Camerota
      (C-161/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/34)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte dei conti – Sezione regionale di controllo per la Campania

         Az alapeljárásban fél

      Comune di Camerota

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétes-e az EUSZ 2. cikkel (különösen a jogállam elvét illetően) és az EUSZ 19. cikkel, az Európai Unió Alapjogi Chartája 120. cikkének (1) bekezdésével, az EUMSZ 126. cikk (19) bekezdésével, a 2011/85/UE, (1) irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és 12. cikkével, az (EU) 473/2013 (2) rendelet 5. cikkével, valamint az arányosságnak, a lojális együttműködésnek és a hatékony érvényesülésnek az EUSZ 4. és 5. cikkből eredő uniós jogi elveivel egy olyan veszélyhelyzeti nemzeti szabályozás értelmezése és alkalmazása, mint a 2020. október 13-i 126. sz. törvénnyel – módosításokkal – törvénnyé alakított, 2020. augusztus 14-i rendkívüli törvényerejű rendelet 53. cikkének (8) bekezdésében foglalt szabályozás, abban az értelemben, hogy ez a szabályozás, még ha ideiglenesen is (2020. augusztus 15-től2021. június 30-ig, tehát jóval a veszélyhelyzetet követően) megakadályozza a költségvetési szabályok tiszteletben tartásának tényleges és hasznos időben történő bírósági ellenőrzését, amely az alkotmányos és a belső szabályozási keret értelmében egy olyan független, a számvitel területén szakosodott igazságügyi testület feladata, mint a Corte dei conti (számvevőszék), és e szabályozás elsősorban azon helyhatóságok tekintetében függeszti fel az igazságügyi ellenőrzési feladatok gyakorlását, amelyek olyan súlyos strukturális válsághelyzetben vannak, amely megrendülésükhöz vezethet, és amelyek hosszú távú szanálási folyamat részesei, és amelyek éppen ezen okból, illetve az egészségügyi válságból eredő okokból, sokkal inkább, mint más helyhatóságoknak, olyan független, hatékony és hasznos időben történő monitoringra lenne szükségük, amely által elkerülhető a pénzügyi válság súlyosbodása, valamint az, hogy a szanálási eljárástól való eltérés visszafordíthatatlanná váljon, és e helyhatóság megrendüléséhez vezessen?

                  2)

                  Ellentétes-e az EUSZ 3. cikk (3) bekezdésével, az EUMSZ 3. cikk 81) bekezdésének b) pontjával, az EUMSZ 119. cikk (1) és (2) bekezdésével, és az EUMSZ 120. cikkel, a 2011/7/UE (3) irányelv 1. és 4. cikkével, valamint az [EUMSZ] belső piacról és versenyről szóló (27. sz.) jegyzőkönyvével egy olyan veszélyhelyzeti nemzeti szabályozás értelmezése és alkalmazása, mint a 2020. október 13-i 126. sz. törvénnyel – módosításokkal – törvénnyé alakított, 2020. augusztus 14-i rendkívüli törvényerejű rendelet 53. cikkének (9) bekezdésében foglalt szabályozás, abban az értelemben, hogy ez a szabályozás egy új, 2020. augusztus 15-től2021. június 30-ig terjedő időszakra teszi lehetővé az azon helyhatóságokkal szemben a hitelezők által indított végrehajtási eljárások felfüggesztését, amelyeknek a pénzügyi stabilitásra irányuló terveiket elfogadták, és amely felfüggesztést kizárólag az egészségügyi válság indokol, és amely hozzáadódik azon felfüggesztéshez, amelyben e hatóságok már részesültek a Tuel 243bis cikkének (4) bekezdése és 243quater cikke (5) bekezdésének értelmében anélkül, hogy e felfüggesztés olyan kollektív eljáráshoz vezetne, amely a hitelezők igényeit helyettesítés útján kielégítené, és ez a végrehajtási eljárások ezen új és hosszú felfüggesztése azzal a következménnyel jár, hogy a közhatalmi szervek fizetési késedelme újfent súlyosabbá válik, és ennek következtében a hitelező vállalkozások versenyjogi védelme és versenyképessége is?

         (1)  A tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i Directive 2011/85/EU tanácsi irányelv (HL 2011, L 306., 41. o.).

         (2)  A költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013, L 140., 11. o.).

         (3)  A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011, L 48., 1. o.).


title: C-178/21. sz. ügy: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. március 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GL és társai kontra Volkswagen AG és Audi AG

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/24

      A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. március 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GL és társai kontra Volkswagen AG és Audi AG
      (C-178/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/35)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Ravensburg

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: GL, DV, UK

         Alperesek: Volkswagen AG, Audi AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2007/46/EK irányelvnek (1) a 715/2007/EK rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 18. cikke (1) bekezdésének, 26. cikke (1) bekezdésének és 46. cikkének az is célja-e, hogy a gépjárművek vevőinek érdekeit védje?
                  Amennyiben igen:

                  2)

                  Az ilyen érdekek közé tartozik-e a jármű vevőjének ahhoz fűződő érdeke, hogy ne vásároljon olyan járművet, amely nem felel meg az uniós jogi előírásoknak, így különösen, hogy ne vásároljon olyan járművet, amely a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel rendelkezik?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első és második kérdésre adott választól függetlenül:

                  3)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha egy vevő, aki valamely gyártó által a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel forgalomba hozott járművet vásárolt, a jármű gyártójával szemben a kára megtérítésére irányuló, jogellenes károkozáson alapuló polgári jogi követeléseket, így különösen a jármű átadása és átruházása ellenében a járműért fizetett vételár megtérítésére irányuló követelést is csak kivételesen, akkor érvényesíthet, ha a jármű gyártója szándékosan és a jóerkölcsbe ütköző módon járt el?
                  Amennyiben igen:

                  4)

                  Megköveteli-e az uniós jog, hogy a jármű vevője a jármű gyártójának a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel ellátott jármű forgalomba hozatalával összefüggő bármely vétkes (gondatlan vagy szándékos) magatartása esetén jogellenes károkozáson alapuló polgári jogi megtérítési követelést támaszthasson a jármű gyártójával szemben?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első négy kérdésre adott választól függetlenül:

                  5)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha a nemzeti jogban a jármű vevőjének tűrnie kell a jármű tényleges használatából származó előnyök beszámítását, ha a gyártótól jogellenes károkozás miatti kártérítés útján a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel forgalomba hozott jármű átadása és átruházása ellenében a jármű vételárának megtérítését követeli?
                  Amennyiben nem:

                  6)

                  Összeegyeztethetetlen-e az uniós joggal, ha a használatból származó ezen előny a teljes vételáron alapul, anélkül, hogy a járműnek a tiltott hatástalanító berendezéssel való ellátásból eredő értékcsökkenése miatt, és/vagy az uniós jognak nem megfelelő jármű vevő által nem kívánt használatára tekintettel levonást eszközölnének?
                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első hat kérdésre adott választól függetlenül:

                  7)

                  Összeegyeztethetetlen-e a nemzeti bíróságoknak az EUMSZ 267. cikk második bekezdése szerinti, előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére való jogosultságával, és alkalmazhatatlan-e előzetes döntéshozatalra utaló végzések meghozatalára a Zivilprozessordnung (polgári perrendtartás) 348. § -a (3) bekezdésének 2. pontja annyiban, amennyiben e rendelkezés előzetes döntéshozatalra utaló végzéseknek az EUMSZ 267. cikk második bekezdése alapján történő meghozatalára is vonatkozik?

         (1)  A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek [helyesen: összetevőinek] és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) (HL 2007. L 263., 1. o.).

         (2)  A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 171., 1. o.).


title: C-184/21. sz. ügy: A Tribunal de l’entreprise francophone de Bruxelles (Belgium) által 2021. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Christian Louboutin kontra Amazon.com, Inc., Amazon Services LLC

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/25

      A Tribunal de l’entreprise francophone de Bruxelles (Belgium) által 2021. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Christian Louboutin kontra Amazon.com, Inc., Amazon Services LLC
      (C-184/21. sz. ügy)
      (2021/C 217/36)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal de l’entreprise francophone de Bruxelles

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Christian Louboutin

         Alperesek: Amazon.com, Inc., Amazon Services LLC

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 9. cikkének (2) bekezdését, hogy a védjeggyel azonos megjelölésnek egy online értékesítési oldalon megjelenített hirdetésben történő használata főszabály szerint az üzemeltetőnek tudható be, ha a szokásosan tájékozott és észszerűen figyelmes internethasználó felfogásában az üzemeltető aktív szerepet játszott ezen reklám elkészítésében, vagy ez utóbbi az ilyen felhasználó által ezen üzemeltető saját kereskedelmi kommunikációjának részeként érzékelhető?
                  E felfogást befolyásolja-e:

                              —

                              az a körülmény, hogy ez az üzemeltető olyan hírnévvel rendelkezik, hogy nála a legszélesebb az áruválaszték, köztük a hirdetésben szereplő áruk kategóriája tekintetében is;

                              —

                              vagy az a körülmény, hogy az így megjelenített hirdetésben olyan fejléc szerepel, amelyben ezen üzemeltető szolgáltatási védjegyét tüntették fel, és ez a védjegy forgalmazói védjegyként jóhírnévvel rendelkezik;

                              —

                              vagy akár az a körülmény, hogy ez az üzemeltető e hirdetés megjelenítésével egyidejűleg az abban megjelenített termékkel azonos kategóriába tartozó áruk forgalmazói által hagyományosan kínált szolgáltatásokat is kínál?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdését, hogy a védjeggyel azonos megjelöléssel ellátott áru végső fogyasztó részére – gazdasági tevékenység körében és a védjegyjogosult hozzájárulása nélkül – történő feladása csak akkor minősül a feladónak betudható használatnak, ha ez utóbbinak ténylegesen tudomása van arról, hogy a megjelölést az árun feltüntették?
                  A szóban forgó megjelölés használójának minősül-e az ilyen feladó, ha ő maga úgy tájékoztatta a végső fogyasztót, hogy ő maga vagy a hozzá gazdaságilag kapcsolódó jogalany gondoskodik az áru feladásáról, miután az árut e célból raktározta?
                  A szóban forgó megjelölés használójának minősül-e az ilyen feladó, ha ő maga vagy a hozzá gazdaságilag kapcsolódó jogalany előzetesen aktívan hozzájárult az e megjelöléssel ellátott áru reklámjának gazdasági tevékenység körében történő megjelenítéséhez, vagy a reklámra tekintettel rögzítette a végső fogyasztó megrendelését?

         (1)  HL 2017. L 154., 1. o.


title: C-198/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-345/19., T-346/19., T-364/19–T-366/19., T-372/19–T-375/19. és T-385/19. sz., Santini és társai kontra Parlament egyesített ügyekben 2021. február 10-én hozott ítélete ellen Giacomo Santi és társai által 2021. március 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.6.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/26

      A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-345/19., T-346/19., T-364/19–T-366/19., T-372/19–T-375/19. és T-385/19. sz., Santini és társai kontra Parlament egyesített ügyekben 2021. február 10-én hozott ítélete ellen Giacomo Santi és társai által 2021. március 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-198/21. P. sz. ügy)
      (2021/C 217/37)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbezők: Giacomo Santini, Marco Cellai, Domenico Ceravolo, Natalino Gatti, Antonio Mazzone, Luigi Moretti, Gabriele Sboarina, Lina Wuhrer, Patrizia Capraro, Luciana Meneghini (képviselő: M. Paniz avvocato)

         A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

         A fellebbezők kérelmei

      A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet a következők miatt: a jogbiztonság, a bizalomvédelem, az arányosság általános elvének, valamint a Chartában a tulajdonhoz való jog indokolatlan és aránytalan megsértése területén garantált jogoknak az alkalmazásával összefüggésben elkövetett hiba; a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a megtámadott rendelkezések jogszerűen alapulhatnak a KKJ-szabályzat III. mellékletén; a Törvényszék tévesen foglalta be ezeket a rendelkezéseket azon igazgatási aktusok körébe, amelyeket az egységvezetőnek kell meghoznia és/vagy amelyeket az egységvezető meghozhat; az indokolási kötelezettség megsértésével kapcsolatos súlyos pontatlanság, hiányosság és tévedés;

                  —

                  ezek következében semmisítse meg az összes megtámadott aktust, közlést és/vagy határozatot;

                  —

                  az Európai Parlamentet kötelezze mind az elsőfokú, mind pedig a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Fellebbezésük alátámasztására a fellebbezők hat jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                     Első jogalap: téves jogalkalmazás és/vagy a tények téves értékelése, amennyiben a Törvényszék megállapította, hogy a megtámadott rendelkezés csak a nyugdíj összegét érintette, a nyugdíjjogosultságot és a nyugdíjjogosultság keletkezését nem, és tévesen állapította meg, hogy ez a rendelkezés megfelel az általános uniós jogi elveknek és az Alapjogi Chartának. A fellebbezők álláspontja szerint a megtámadott ítélet jogellenes, mert összekeverte a nyugdíjjogosultságot a nyugdíj összegéhez való jogosultsággal, és kizárta a nyugdíjjogosultság módosíthatatlansága – amúgy alkalmazandó – elvének alkalmazását; tévesen hagyta figyelmen kívül, hogy a fellebbezők élethosszig járó juttatásaiba való beavatkozás nem pusztán a nyugdíj összegének csökkenésében nyilvánult meg, hanem a rendszer olyan átfogó reformjáról volt szó, amely visszaható hatállyal rendelkezett és állandó hatással járt a már évek óta kifizetett és megszerzett, továbbá véglegesen az érintettek vagyonának részét képező élethosszig járó juttatásokhoz való jogosultság keletkezésére; tévesen hagyta figyelmen kívül, hogy a Parlament egyáltalán nem vizsgálta, hogy a megtámadott aktusok megfelelnek-e az uniós jognak, és erre vonatkozóan semmiféle indokolással nem szolgált.

                  2.

                     Második jogalap: az európai parlamenti képviselők statútuma alkalmazási szabályai 75. cikkének, az európai parlamenti képviselők statútuma 28. cikkének, valamint a KKJ-szabályzat I., II. és III. mellékletének értelmezése miatti téves jogalkalmazás. A nyugdíjjogosultság, az általános elvek és az Alapjogi Charta megsértése. A fellebbezők a megtámadott ítélet jogellenességére hivatkoznak, amennyiben az tévesen értelmezte a referencianormákat, és annak ellenére tulajdonított a KKJ-szabályzat III. mellékletének folytonos és hatékony érvényesülést, hogy azt kifejezetten hatályon kívül helyezték és egyetlen kifejezett rendelkezés sem írja elő annak az érvényesség megszűnését követő fennmaradását; továbbá amennyiben az tévesen hagyta figyelmen kívül, hogy a jelen ügyben a nyugdíjjogosultságot keletkeztető előfeltételeket nem a III. melléklet 2. cikkének megfelelően, továbbá az általános uniós elveknek és az Alapjogi Charta elveinek megsértésével módosították.

                  3.

                     Harmadik jogalap: téves jogalkalmazás és/vagy a tények téves értékelése, amennyiben a Törvényszék megállapította, hogy a megtámadott rendelkezés összhangban van az általános uniós elvekkel és az Alapjogi Charta elveivel, a bizalomvédelem, az arányosság és az egyenlőség, valamint a tulajdonhoz való jog elvével. A fellebbezők a megtámadott ítélet jogellenességére hivatkoznak, amennyiben az – mivel nem értékelte az adott ügy konkrét sajátosságait és tévesen értelmezte a referencianormákat – megállapította, hogy a megtámadott rendelkezések megfelelnek az uniós jognak és az Alapjogi Charta elveinek; amennyiben nem vette figyelembe azokat a – többek között okirati – bizonyítékokat, amelyek alátámasztják a jogosultságuk fennmaradását és változatlanságát illetően a fellebbezőknek nyújtott többszöri biztosítékokat; amennyiben nem vette figyelembe, hogy a megtámadott rendelkezéseket nem indokolták, és hogy azok nyilvánvalóan aránytalan és teljes mértékben indokolatlan beavatkozást eredményeztek.

                  4.

                     Negyedik jogalap: az európai parlamenti képviselők statútuma alkalmazási szabályai 74. és 75. cikkének, valamint a KKJ-szabályzat III. mellékletének értelmezése miatti téves jogalkalmazás. A fellebbezők a megtámadott ítélet jogellenességére hivatkoznak, amennyiben az tévesen állapította meg, hogy a megtámadott rendelkezés jogszerűen alapul a KKJ-szabályzat III. mellékletére, holott az említett melléklet már nem volt hatályban, mivel azt időközben hatályon kívül helyezték már hatály.

                  5.

                     Ötödik jogalap: téves jogalkalmazás az eljárási jogsértések értékelésével kapcsolatban; hatáskör. A fellebbezők az ítélet jogellenességére hivatkoznak, amennyiben az tévesen állapította meg, hogy a Képviselői Fizetések és Szociális Jogosultságok Osztályának osztályvezetője hatáskörrel rendelkezik a megtámadott rendelkezések meghozatalára, holott – az Európai Parlament Elnökségének hatáskörébe tartozó rendkívüli adminisztratív aktusokként – nem átruházható aktusokról van szó.

                  6.

                     Hatodik jogalap: téves jogalkalmazás az eljárási jogsértések értékelésével kapcsolatban; indokolás. A fellebbezők a megtámadott ítélet jogellenességére hivatkoznak, amennyiben az tévesen állapította meg, hogy egy – valójában nem létező – indokolás létezik és megfelelő; nem vette figyelembe, hogy az Európai Parlamentet már kérték, hogy folytasson le megfelelőségi vizsgálatot, mégpedig megfelelő indokolással, valamint hogy erre a vizsgálatra és indokolásra nem került sor; továbbá amennyiben a megtámadott ítélet biztosítékként a 14/2018 határozat 1. cikkének (7) bekezdésére hivatkozott, jóllehet olyan normáról van szó, amely már nem létezik, mivel azt a képviselőház a 2/2020. sz. határozatban már megsemmisítette.