title: C-274/21. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

text:
               2021.8.9.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/21

      A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH
      (C-274/21. sz. ügy)
      (2021/C 320/22)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesverwaltungsgericht

         Az alapeljárás felei

         Kérelmező: EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H.

         Ellenérdekű felek: Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2014/23/EU irányelvvel (1) módosított 89/665/EGK irányelv (2) végrehajtásaként lefolytatott jogorvoslati eljárás az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1215/2012 rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, polgári és kereskedelmi üggyel kapcsolatos vitának minősül-e? A fenti kérdés szerinti ilyen jogorvoslati eljárás legalábbis az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (1) bekezdése szerinti polgári ügynek minősül-e?

                  2)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében valamely jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban hozott megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket, ha polgári ügyekben Ausztriában egyébként – mint például kártérítés iránti keresetek vagy versenyjogi jogsértés miatt indított, abbahagyásra kötelezés iránti keresetek esetében – az illeték meg nem fizetése – a valamilyen mértékben meg nem fizetett jogorvoslati illetékekre vonatkozó kérdéstől függetlenül – nem akadályozza a kereset elbírálását, és további összehasonlításképpen Ausztriában a közigazgatási határozatok ellen indított keresetek esetében a kereset illetékének meg nem fizetése vagy a közigazgatási bíróságok határozatai ellen a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság, Ausztria) vagy a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) benyújtott jogorvoslati kérelem esetében a panasz, illetve a felülvizsgálati kérelem illetékének meg nem fizetése nem eredményezi a jogorvoslati kérelem illetékfizetés hiányában történő elutasítását?

                  2.1)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása előtt a bírósági tanács egyesbíróként eljáró elnökének a megfelelő átalányilleték megfizetése hiányában az illetékre vonatkozó hiánypótlási felhívást kell kibocsátania, és ezen egyesbírónak illetékfizetés hiányában el kell utasítania az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet, amennyiben egyébként Ausztriában a polgári jogi keresetek esetében a keresettel együtt benyújtott, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem után a Gerichtsgebührengesetz (a bírósági illetékekről szóló törvény) alapján a kereset mellett első fokon főszabály szerint nem kell további bírósági átalányilletéket fizetni, és a felfüggesztő hatály megállapítása iránti olyan kérelmek esetében, amelyeket a közigazgatási bírósághoz benyújtott, határozattal szemben indított keresettel, a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelemmel vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panasszal együtt terjesztettek elő, és amelyek funkcionálisan az ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel azonos, illetve ahhoz hasonló jogvédelmi célra irányulnak, a felfüggesztő hatály megállapítása iránti e járulékos kérelmek után sem kell külön illetéket fizetni?

                  3)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat a lehető leggyorsabban le kell folytatni, hogy a gyorsaságra vonatkozó e követelmény gyors jogorvoslati eljáráshoz való alanyi jogot biztosít, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

                  4)

                  A 2014/24/EU irányelv (4) 18. cikkében előírt, az átláthatóságra vonatkozó követelményre és az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (5) 47. cikkében biztosított, bíróság előtti tisztességes eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

                  5)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek szerint ajánlatkérők határozataival szembeni, a 89/665/EGK irányelv hatályos változata értelmében vett jogorvoslatra irányuló bírósági jogorvoslati kérelem (illetve adott esetben jogellenességnek szerződés odaítélésével összefüggésben, kártérítés érdekében történő megállapítása iránti bírósági jogorvoslati kérelem) benyújtása után fizetendő átalányilleték meg nem fizetése esetén (már csak) valamely közigazgatási bíróság bírósági tanácsának mint igazságszolgáltatási szervnek kell a meg nem fizetett, azonban fizetendő átalányilletéket kiszabnia (az illetékfizetésre kötelezett személy számára ebből következően korlátozott mértékben biztosított jogorvoslati lehetőségekkel), amennyiben egyébként a polgári bíróság előtt indított eljárásban megfizetés hiányában a Gerichtliches Einbringungsgesetz (a bírósági behajtásról szóló törvény) szerinti közigazgatási hatósági határozattal kiszabják a kereset és a jogorvoslat után fizetendő illetéket, és a közigazgatási jogban a közigazgatási bíróság előtt indított keresetek vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panaszok után jogorvoslati illetéket, illetve a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelmek után felülvizsgálati illetéket szabnak ki az illetékeknek főszabály szerint közigazgatási hatóság határozata útján történő megfizetése hiányában, amely illetéket kiszabó határozat ellen főszabály szerint mindig benyújtható jogorvoslati kérelem valamely közigazgatási bírósághoz, azt követően pedig felülvizsgálati kérelem a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) vagy panasz a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság)?

                  6)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy a keretmegállapodás egyetlen gazdasági szereplővel történő, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti megkötése a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (2) bekezdése szerinti szerződéskötésnek minősül, és ennélfogva az ajánlatkérő arra vonatkozó határozata, hogy melyik, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti egyetlen gazdasági szereplővel kell megkötni e keretmegállapodást, a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (1) bekezdése szerinti, odaítélésről szóló döntésnek minősül?

                  6.1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében foglalt, „a megállapodáson alapuló szerződéseket” szövegrészt, hogy akkor van szó a megállapodáson alapuló szerződésről, ha az ajánlatkérő kifejezetten a megkötött keretmegállapodásra való hivatkozással ítél oda valamely egyedi szerződést? Vagy „a megállapodáson alapuló szerződéseket” idézett szövegrészt úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a keretmegállapodásban foglalt, a Bíróság C-216/17. sz. ügyben hozott ítéletének (6) 64. pontja értelmében vett összmennyiséget kimerítették, már nem áll fenn olyan szerződés, amely az eredetileg megkötött keretmegállapodáson alapul?

                  6.2)

                  A 6.1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 4. és 5. cikkét, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyedi szerződés becsült értéke minden esetben a szerződésnek a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (5) bekezdése szerinti becsült értéke? Vagy a szerződés ezen irányelv 4. cikke szerinti becsült értéke a keretmegállapodás alapján kötött egyedi szerződés esetében azon szerződéses érték, amely ezen irányelv 5. cikke alapján a keretmegállapodáson alapuló, árubeszerzésre irányuló egyedi szerződés becsült értékének meghatározása során keletkezik?

                  7)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogvitában megnevezett ajánlatkérőnek meg kell adnia valamennyi szükséges információt és be kell nyújtania valamennyi szükséges dokumentumot – a terhére hozott mulasztási ítélet egyébkénti lehetősége mellett –, amennyiben ezen ajánlatkérő képviseletére jogosult személyek vagy munkavállalói, akiknek ezen információkat az ajánlatkérő részére szolgáltatniuk kell, esetenként annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy a tájékoztatás megadásával vagy a dokumentumok benyújtásával esetlegesen büntetőjogi szempontból saját magukra nézve terhelő nyilatkozatot kell tenniük?

                  8)

                  Az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített hatékony jogorvoslathoz való jog további figyelembevételével és az uniós jog egyéb rendelkezéseire tekintettel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat elsősorban hatékonyan kell lefolytatni, hogy e rendelkezések alanyi jogokat biztosítanak, és ezekkel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmezőnek hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárás esetében általában nincs tudomása arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több megtámadható határozatot eredményező egy vagy több nem átlátható közbeszerzési eljárást?

                  9)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogorvoslat jogvédelmet kereső kérelmezője a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több külön megtámadható határozatot eredményező egy vagy több közbeszerzési eljárást?

                  10)

                  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező köteles a kérelem előterjesztésének időpontjában számára előre nem látható összegű átalányilletéket fizetni, mivel a kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli, számára nem átlátható közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, és hogy mekkora a szerződés becsült értéke az esetlegesen lefolytatott, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén, illetve hogy hány külön megtámadható határozatot hoztak?

         (1)  A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 114., 24. o., HL 2018. L 82., 17. o.)

         (2)  Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL 1989. L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.).

         (3)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).

         (4)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o., HL 2020. L 211., 22. o.).

         (5)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2012. C 326., 391. o.).

         (6)  2018. december 19-i Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato – Antitrust és Coopservice ítélet, ECLI:EU:C:2018:1034.


title: C-316/21. sz. ügy: A Raad van State (Belgium) által 2021. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent, beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA

text:
               2021.8.9.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/28

      A Raad van State (Belgium) által 2021. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent, beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA
      (C-316/21. sz. ügy)
      (2021/C 320/27)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Raad van State

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Monument Vandekerckhove NV

         Alperes: Stad Gent

         Beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 63. cikke (1) bekezdésének második albekezdését önmagában, valamint az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság közbeszerzések területén érvényesülő uniós jogi elvének hatályával összefüggésben, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy valamely szervezet, amelyeknek kapacitásait valamely gazdasági szereplő igénybe veszi, nem felel meg a kiválasztási szempontoknak, az ajánlatkérő szerv köteles a gazdasági szereplő számára előírni e szervezet lecserélését, vagy pedig úgy, hogy az ajánlatkérő szervnek ilyen körülmények között lehetősége van e lecserélést előírni, ha a gazdasági szereplő azt szeretné, hogy kiválasszák?

                  2)

                  Léteznek-e olyan körülmények, amelyek között az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás menetétől is függően az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság elve alapján (már) nem kell előírnia, illetve (már) nem írhatja elő a lecserélést?

         (1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.).


title: C-352/21. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. május 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A1 és A2 kontra I

text:
               2021.8.9.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/31

      Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. május 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A1 és A2 kontra I
      (C-352/21. sz. ügy)
      (2021/C 320/32)
      Az eljárás nyelve: dán

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Østre Landsret

         Az alapeljárás felei

         Fellebbezők: A1 és A2

         Ellenérdekű fél: I

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel I” rendelet (1) 16. cikkének 5. pontjával összefüggésben értelmezett 15. cikkének 5. pontját, hogy az e rendelet 16. cikkének 5. pontjában foglalt kivétel hatálya alá tartozik a nem kereskedelmi célra használt, kedvtelési célú vízi járműre vonatkozó hajótest-biztosítás, és következésképpen e rendelet 15. cikkének 5. pontja alapján érvényes az olyan biztosítási szerződés, amely az e rendelet 11. cikkében foglalt szabálytól eltérő joghatósági megállapodást tartalmaz?

         (1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).


title: C-389/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-504/19. sz., Crédit lyonnais kontra EKB ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Központi Bank által 2021. június 24-én benyújtott fellebbezés

text:
               2021.8.9.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/32

      A Törvényszék (második tanács) T-504/19. sz., Crédit lyonnais kontra EKB ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Központi Bank által 2021. június 24-én benyújtott fellebbezés
      (C-389/21. P. sz. ügy)
      (2021/C 320/34)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Európai Központi Bank (képviselők: C. Zilioli, R. Ugena, M. Ioannidis, F. Bonnard meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: Crédit lyonnais

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

                  —

                  a Crédit lyonnais-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az EKB azt állítja, hogy a megtámadott ítéletet hatályon kívül kell helyezni azon indokból, hogy a Törvényszék:

                  —

                  túllépte a bírósági felülvizsgálat korlátait, mivel az összetett gazdasági tényezőkre vonatkozó saját értékelésével helyettesítette az EKB értékelését, megsértve ezzel az uniós bíróság által e területen felállított követelményeket;

                  —

                  megsértette indokolási kötelezettségét, mivel nem tette lehetővé az EKB számára annak megértését, hogy mennyiben hibás a szabályozott megtakarítás keretében nyújtott kettős állami garanciára vonatkozó értékelése;

                  —

                  elferdítette a jogvita során elé terjesztett bizonyítékokat, mivel nyilvánvalóan tévesen értelmezte mind az elsőfokú eljárásban megtámadott határozatot (a 2019. május 3-i ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozat), mind pedig az EKB által alkalmazott módszert, amely alapján a Crédit lyonnais által benyújtott mentesség iránti kérelmet megvizsgálták;

                  —

                  megsértette a CRR (1) 4. cikke (1) bekezdésének 94. pontját azzal, hogy a túlzott tőkeáttétel kockázatának meghatározásához olyan kritériumokat társított, amelyek ott nem szerepelnek, és megsértette a CRR 429. cikkének (14) bekezdését, amely az egyes kitettségeknek a tőkeáttételi mutató számítása során való figyelmen kívül hagyására vonatkozik, megfosztva az EKB-t az e cikk által számára biztosított diszkrecionális jogkörtől.

         (1)  Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tőkeáttételi mutató tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 10-i (EU) 2015/62 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (HL 2015. L 11., 37. o.) módosított, a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).


title: T-501/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – Makk kontra EUIPO – Ubati Luxury Cosmetics (PANTA RHEI) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – PANTA RHEI szóvédjegy – PANTA RHEI korábbi európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az áruk hasonlósága – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/29

      A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – Makk kontra EUIPO – Ubati Luxury Cosmetics (PANTA RHEI)
      (T-501/20. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - PANTA RHEI szóvédjegy - PANTA RHEI korábbi európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az áruk hasonlósága - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2021/C 329/38)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Stefan Makk (Graz, Ausztria) (képviselő: I. Hödl ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: V. Ruzek és L. Lapinskaite meghatalmazottak)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Ubati Luxury Cosmetics, SL (Alcobendas, Spanyolország) (képviselő: C. Vendrell ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának az Ubati Luxury Cosmetics és S. Makk közötti felszólalási eljárással kapcsolatos, 2020. június 9-i határozata (R 2337/2019-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék Stefan Makkot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 320., 2020.9.28.


title: T-344/21. sz. ügy: 2021. június 23-án benyújtott kereset – Plusmusic kontra EUIPO – Group Canal + (+music)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/34

      2021. június 23-án benyújtott kereset – Plusmusic kontra EUIPO – Group Canal + (+music)
      (T-344/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/45)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Plusmusic AG (Dietikon, Svájc) (képviselők: M. Maier és A. Spieß, ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Group Canal + (Issy-les-Moulineaux, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a +music európai uniós ábrás védjegy – 17 482 571. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. április 16-án hozott határozata (R 1236/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amely helyt ad a másik fél felszólalásának az európai uniós védjegyrendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján;

                  —

                  az EUIPO-t és a másik felet kötelezze a saját költségeik, valamint a felperes költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, azáltal, hogy tévesen értékelték a megjelölések vizuális összehasonlítását;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, azáltal, hogy tévesen értékelték a korábbi keresztet tartalmazó védjegyek megkülönböztető képességét;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, azáltal, hogy tévesen értékelték az összetéveszthetőséget.


title: T-354/21. sz. ügy: 2021. június 17-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Bizottság

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/36

      2021. június 17-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Bizottság
      (T-354/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/48)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: ClientEarth AISBL (Brüsszel, Belgium) (képviselők: O. Brouwer, B. Verheijen és T. van Helfteren ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az alperes azon 2021. április 7-i határozatát, amelyben megtagadta a kért dokumentumokhoz az 1049/2001/EK rendelet (1) és az 1367/2006/EK rendelet (2) alapján való hozzáférést, amely dokumentumok a halászati ellenőrzés franciaországi és dániai végrehajtásának állapotára, valamint az 1224/2009/EK rendelet (3) végrehajtásával kapcsolatos kísérleti projektek és kötelezettségszegési eljárások Európai Unióban való fennállására vonatkoznak;

                  —

                  a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amelyek az átláthatóságról szóló rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdése és az 1367/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti ellenőrzésre, vizsgálatra és könyvvizsgálatra vonatkozó kivétel téves alkalmazását eredményezték, továbbá hogy a Bizottság megsértette az indokolási kötelezettséget.

                  2.

                  A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes tévesen utasította el a kért dokumentumok hozzáférhetővé tételét igazoló, közérdeken alapuló nyomós indok fennállását.

         (1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

         (2)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.).

         (3)  A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 149., 23. o.).


title: T-367/21. sz. ügy: 2021. június 29-én benyújtott kereset – Sushi&Food Factor kontra EUIPO (READY 4YOU)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/39

      2021. június 29-én benyújtott kereset – Sushi&Food Factor kontra EUIPO (READY 4YOU)
      (T-367/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/52)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         Felek

         Felperes: Sushi&Food Factor sp. z o.o. (Robakowo, Lengyelország) (képviselő: J. Gwiazdowska jogtanácsos)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: READY 4YOU európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 18 210 977. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. április 20-án hozott határozata (R 2273/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és a 18 210 977. sz. európai uniós védjegybejelentés lajstromozását engedélyezve hozzon végleges ítéletet;

                  —

                  másodlagosan helyezze hatályon kívül az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az R 2273/2020-5. sz. ügyben 2021. április 20-án hozott határozatát, és utalja vissza az ügyet a fellebbezési tanács elé;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a felperesnek a fellebbezési tanács és az EUIPO Ügyviteli Főosztálya előtt felmerült költségeit is.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontja és 7. cikke (2) bekezdése összefüggő rendelkezéseinek megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének és 95. cikke (1) bekezdésének megsértése;

                  —

                  az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. cikkének és 41. cikke (1) bekezdésének, valamint (2) bekezdése a) és c) pontjának megsértése, ideértve a meghallgatáshoz való jogot, a határozatok indokolási kötelezettségét, a gondos ügyintézés elvét, a jogbiztonság és az egyenlő bánásmód elvét.


title: T-372/21. sz. ügy: 2021. július 1-jén benyújtott kereset – Sympatex Technologies kontra EUIPO – Liwe Española (Sympathy Inside)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/41

      2021. július 1-jén benyújtott kereset – Sympatex Technologies kontra EUIPO – Liwe Española (Sympathy Inside)
      (T-372/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/54)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Sympatex Technologies GmbH (Unterföhring, Németország) (képviselő: E. Strauß ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Liwe Española, SA (Puente Tocinos, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a Törvényszék előtti eljárás felperese

         A vitatott védjegy: a Sympathy Inside európai uniós szóvédjegy bejelentése – 16 286 106. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az R 1777/2018-5. sz. ügyben 2021. április 26-án hozott határozata

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  teljes egészében utasítsa el a „Sympathy Inside” szóvédjegyre vonatkozó 16 286 106. sz. európai uniós védjegybejelentés ellen benyújtott felszólalást;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a bírósági eljárás költségeinek, a másik felet pedig a fellebbezési tanács és a felszólalási osztály előtti eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-375/21. sz. ügy: 2021. július 2-án benyújtott kereset – Leinfelder Uhren München kontra EUIPO – Schafft (Egy geometriai alakzat ábrázolása)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/42

      2021. július 2-án benyújtott kereset – Leinfelder Uhren München kontra EUIPO – Schafft (Egy geometriai alakzat ábrázolása)
      (T-375/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/56)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Leinfelder Uhren München GmbH & Co. KG (München, Németország) (képviselő: S. Lüft ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Thomas Schafft (München)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (egy geometriai alakzat ábrázolása) – 13 975 453. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának az R 1931/2018-2. és R 1936/2018-2. sz. egyesített ügyekben 2021. március 29-én hozott határozata

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben e határozat a vitatott 13 975 453. sz. európai uniós védjegy megszűnését a 14. osztályba (karórák) és a 18. osztályba (óraszíjak) tartozó áruk tekintetében is megállapította;

                  —

                  utasítsa el a törlés kérelmezőjének (R 1931/2018-2. sz. ügy) panaszát;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére;

                  —

                  amennyiben a másik fél beavatkozik az eljárásba, ez utóbbit kötelezze saját költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.


title: T-382/21. sz. ügy: 2021. július 6-án benyújtott kereset – the airscreen company kontra EUIPO – Moviescreens Rental (airscreen)

text:
               2021.8.16.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 329/44

      2021. július 6-án benyújtott kereset – the airscreen company kontra EUIPO – Moviescreens Rental (airscreen)
      (T-382/21. sz. ügy)
      (2021/C 329/58)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: the airscreen company GmbH & Co. KG (Münster, Németország) (képviselők: O. Spieker, A. Schönfleisch és N. Willich ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Moviescreens Rental GmbH (Damme, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: az airscreen európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 926 735. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának az R 1990/2020-4. sz. ügyben 2021. május 5-én hozott határozata

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: C-294/20. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. szeptember 9-i ítélete (az Audiencia Nacional [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – GE Auto Service Leasing GMBH kontra Tribunal Económico Administrativo Central (Előzetes döntéshozatal – A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak harmonizálása – 79/1072/EGK nyolcadik irányelv – A 3., 6. és 7. cikk – A hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítésének szabályai – Nem belföldön letelepedett adóalanyok – A megfizetett héa visszatérítésének megtagadása – A visszatérítéshez való jogot igazoló dokumentumok – A bizonylatok előírt határidőn belüli benyújtásának elmulasztása)

text:
               2021.11.22.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 471/8

      A Bíróság (tizedik tanács) 2021. szeptember 9-i ítélete (az Audiencia Nacional [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – GE Auto Service Leasing GMBH kontra Tribunal Económico Administrativo Central
      (C-294/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak harmonizálása - 79/1072/EGK nyolcadik irányelv - A 3., 6. és 7. cikk - A hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítésének szabályai - Nem belföldön letelepedett adóalanyok - A megfizetett héa visszatérítésének megtagadása - A visszatérítéshez való jogot igazoló dokumentumok - A bizonylatok előírt határidőn belüli benyújtásának elmulasztása)
      (2021/C 471/10)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Audiencia Nacional

         Az alapeljárás felei

         Felperes: GE Auto Service Leasing GMBH

         Alperes: Tribunal Económico Administrativo Central

         Rendelkező rész

                  1)

                  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték adónak az ország területén nem letelepedett adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályairól szóló, 1979. december 6-i 79/1072/EGK nyolcadik tanácsi irányelv rendelkezéseit és az uniós jog elveit, különösen az adósemlegesség elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítése iránti kérelem elutasítása, ha az adóalany az előírt határidőn belül nem nyújtotta be az illetékes adóhatósághoz – annak felszólítására sem – a héa-visszatérítéshez való jogának bizonyításához szükséges valamennyi dokumentumot és információt, függetlenül attól, hogy az adóalany ezeket a dokumentumokat és információkat az e visszatérítési jogot elutasító határozat elleni panasz vagy bírósági felülvizsgálat keretében önként benyújtotta, feltéve hogy tiszteletben tartják az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvét, aminek ellenőrzése a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

                  2)

                  Az uniós jogot úgy kell értelmezni, hogy nem minősül joggal való visszaélésnek, ha a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítését igénylő adóalany nem a közigazgatási eljárás során nyújtja be az adóhatóság által kért dokumentumokat, hanem ezt önkéntes módon a későbbi eljárások során teszi meg.

         (1)  HL C 320., 2020.9.28


title: T-41/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Di Bernardo kontra Bizottság („Közszolgálat – Tisztviselők – Felvétel – Versenyvizsga-felhívás – Nyílt versenyvizsga – Felvételi feltételek – A tartaléklistára való felvétel mellőzése – Elégtelen szakmai tapasztalat – EUMSZ 266. cikk – A Törvényszék ítéletének végrehajtásaként elfogadott határozat – A megsemmisítést kimondó ítéletben szereplő intézkedés – A személyzeti szabályzat III. mellékletének 2. cikke – Egyenlő bánásmód – Nyilvánvaló értékelési hiba – Felelősség”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/24

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Di Bernardo kontra Bizottság
      (T-41/20. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Tisztviselők - Felvétel - Versenyvizsga-felhívás - Nyílt versenyvizsga - Felvételi feltételek - A tartaléklistára való felvétel mellőzése - Elégtelen szakmai tapasztalat - EUMSZ 266. cikk - A Törvényszék ítéletének végrehajtásaként elfogadott határozat - A megsemmisítést kimondó ítéletben szereplő intézkedés - A személyzeti szabályzat III. mellékletének 2. cikke - Egyenlő bánásmód - Nyilvánvaló értékelési hiba - Felelősség”)
      (2022/C 11/31)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Danilo Di Bernardo (Brüsszel, Belgium) (képviselő: S. Orlandi ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Brauhoff és D. Milanowska meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikkre alapított és egyrészt az EPSO/AST-SC/03/15 számú, vizsgákon alapuló nyílt versenyvizsga vizsgabizottsága által a felperes által a 2018. november 29-i Di Bernardo kontra Bizottság ítélet (T-811/16, nem tették közzé, EU:T:2018:859) végrehajtásaként 2019. március 13-án hozott, az SC 1. besorolási fokozatba tartozó, pénzügyi ügyintézés szakterületén foglalkoztatott titkárok és irodai alkalmazottak tartaléklistájára történő felvételét mellőző határozat megsemmisítése, másrészt pedig az a felperes által ebből kifolyólag állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék Danilo di Bernardót kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 77, 2020.3.9.


title: T-218/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Alkattan kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – Pénzeszközök befagyasztására – Indokolási kötelezettség – Védelemhez való jog – A tisztességes eljáráshoz való jog – Mérlegelési hiba – A jegyzékbe vételi kritériumok meghatározása”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/24

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Alkattan kontra Tanács
      (T-218/20. sz. ügy) (1)

      („Közös kül- és biztonságpolitika - Szíriával szembeni korlátozó intézkedések - Pénzeszközök befagyasztására - Indokolási kötelezettség - Védelemhez való jog - A tisztességes eljáráshoz való jog - Mérlegelési hiba - A jegyzékbe vételi kritériumok meghatározása”)
      (2022/C 11/32)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Waseem Alkattan (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: G. Karouni ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Limonet és V. Piessevaux meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt az EUMSZ 263. cikken alapuló és a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2020. február 17-i (KKBP) 2020/212 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2020. L 43. I., 6. o.), a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. február 17-i (EU) 2020/211 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2020. L 43. I., 1. o.), a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. május 28-i (KKBP) 2020/719 tanácsi határozat (HL 2020. L 168., 66. o.), a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. május 28-i (EU) 2020/716 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2020. L 168., 1. o.), a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2021. május 27-i (KKBP) 2021/855 tanácsi határozat (HL 2021. L 188., 90. o.), valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2021. május 27-i (EU) 2021/848 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2016. L 188., 18. o.) felperest érintő részében való megsemmisítése iránti kérelem, másrészt pedig az EUMSZ 268. cikken alapuló és a felperest az e jogi aktusok miatt ért kár megtérítése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1.

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2.

                  A Törvényszék Waseem Alkattant kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 201., 2020.6.15.


title: T-532/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Phi Group kontra EUIPO – Gruppo Cadoro (REDELLO) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A REDELLO európai uniós szóvédjegy bejelentése – CADELLO 88 korábbi európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/25

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Phi Group kontra EUIPO – Gruppo Cadoro (REDELLO)
      (T-532/20. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A REDELLO európai uniós szóvédjegy bejelentése - CADELLO 88 korábbi európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2022/C 11/33)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Phi Group GmbH (Zug, Svájc) (képviselők: P. Campolini és L. Bidaine ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: L. Rampini, V. Ruzek, és A. Folliard-Monguiral meghatalmazottak)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Gruppo Cadoro GmbH (Eglisau, Svájc)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Gruppo Cadoro és a Phi Group közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2020. június 22-én hozott határozata (R 2677/2019-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Phi Group GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 348., 2020.10.19.


title: T-678/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Solar Electric és társai kontra Bizottság („Állami támogatások – A megújuló energiaforrásokból, köztük a fotovoltaikus energia felhasználásával előállított villamos energia piaca – A piaci árnál magasabb ár ellenében történő, a francia törvény által előírt villamosenergia-vásárlási kötelezettség – Panasz elutasítása – Az (EU) 2015/1589 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése és 24. cikkének (2) bekezdése – Hatály”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/26

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Solar Electric és társai kontra Bizottság
      (T-678/20. sz. ügy) (1)

      („Állami támogatások - A megújuló energiaforrásokból, köztük a fotovoltaikus energia felhasználásával előállított villamos energia piaca - A piaci árnál magasabb ár ellenében történő, a francia törvény által előírt villamosenergia-vásárlási kötelezettség - Panasz elutasítása - Az (EU) 2015/1589 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése és 24. cikkének (2) bekezdése - Hatály”)
      (2022/C 11/34)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Solar Electric Holding (Lamentin, Franciaország), Solar Electric Guyane (Lamentin), Solar Electric Martinique (Lamentin), Société de production d’énergies renouvelables (Lamentin) (képviselő: S. Manna ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Stromsky és A. Bouchagiar meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A felperesek fotovoltaikus létesítményeinek nyújtott jogellenes állami támogatásokra vonatkozóan a felperesek által 2020. június 20-án előterjesztett panaszt elutasító, 2020. szeptember 3-i bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Solar Electric Holdingot, a Solar Electric Guyane-t, a Solar Electric Martinique-et és a Société de production d’énergies renouvelables-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 44., 2021.2.8.


title: T-758/20. és T-759/20. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Monster Energy kontra EUIPO – Frito-Lay Trading Company (MONSTER és MONSTER ENERGY) („Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – MONSTER és MONSTER ENERGY európai uniós szóvédjegyek – A védjegyek tényleges használata – A védjegyek árujegyzékében szereplő áruk tekintetében történő használat – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja]”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/26

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Monster Energy kontra EUIPO – Frito-Lay Trading Company (MONSTER és MONSTER ENERGY)
      (T-758/20. és T-759/20. sz. egyesített ügyek) (1)

      („Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - MONSTER és MONSTER ENERGY európai uniós szóvédjegyek - A védjegyek tényleges használata - A védjegyek árujegyzékében szereplő áruk tekintetében történő használat - A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja]”)
      (2022/C 11/35)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Monster Energy Co. (Corona, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: P. Brownlow Solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: V. Ruzek és E. Śliwińska meghatalmazottak)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Frito-Lay Trading Company GmbH (Bern, Svájc) (képviselők: V. von Bomhard és J. Fuhrmann ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Frito-Lay Trading Company és a Monster Energy közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2020. október 5-én hozott határozatai (R 2927/2019-2. és R 2928/2019-2. sz. ügyek) ellen benyújtott két kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a kereseteket elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Monster Energy Co.-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 53., 2021.2.15.


title: T-73/21. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – PIK-KO kontra EUIPO – Haribo Ricqles Zan (P. I. C. Co.) („Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – P. I. C. Co. európai uniós ábrás védjegy – PIK korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] – A 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja] – Részleges törlés”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/27

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – PIK-KO kontra EUIPO – Haribo Ricqles Zan (P. I. C. Co.)
      (T-73/21. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - P. I. C. Co. európai uniós ábrás védjegy - PIK korábbi nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] - A 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja] - Részleges törlés”)
      (2022/C 11/36)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: PIK-KO AD (Kazichene, Bulgária) (képviselő: A. Ivanova ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Capostagno meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Haribo Ricqles Zan (Marseille, Franciaország)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Haribo Ricqles Zan és a PIK-KO közötti törlési eljárással kapcsolatban 2020. november 27–én hozott határozata (R 1847/2019-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1.

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2.

                  A Törvényszék a PIK-KO AD-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 138., 2021.4.19.


title: T-556/21. sz. ügy: 2021. november 4-én benyújtott kereset – Lyubetskaya kontra Tanács

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/27

      2021. november 4-én benyújtott kereset – Lyubetskaya kontra Tanács
      (T-556/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/37)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Sviatlana Lyubetskaya (Minszk, Fehéroroszország) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendeletet;

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozatot;

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a személyes felelősség elve tiszteletben tartásának hiányára alapított jogalap. A felperes állítása szerint a megtámadott jogi aktusok célja és tartalma ezen aktusok szövegének, hátterének és célkitűzéseinek fényében értelmezve ellentétes az arányosság elvével, mivel a bűnüldöző hatóság nem tartotta tiszteletben a tények érintett személynek való betudhatóságának vizsgálatára vonatkozó kötelezettségét.

                  2.

                  A második, az értékelési hibára alapított és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkén alapuló jogalap. A felperes szerint a megtámadott jogi aktusok semmilyen ténybeli indokolást nem tartalmaznak, és kizárólag az alperes parlamenti képviselői jogállásán alapuló következtetések levonására korlátozódnak.

                  3.

                  A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a megtámadott jogi aktusok célja és tartalma ezen aktusok szövegének, hátterének és célkitűzéseinek fényében értelmezve ellentétes az arányosság elvével, különös tekintettel a felperes parlamenti képviselői jogállására.


title: T-557/21. sz. ügy: 2021. november 5-én benyújtott kereset – Omelyanyuk kontra Tanács

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/28

      2021. november 5-én benyújtott kereset – Omelyanyuk kontra Tanács
      (T-557/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/38)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Aleksandr Omelyanyuk (Minszk, Fehéroroszország) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendeletet;

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozatot;

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-556/21. sz., Lyubetskaya kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.


title: T-579/21. sz. ügy: 2021. november 5-én benyújtott kereset – Gusachenka kontra Tanács

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/29

      2021. november 5-én benyújtott kereset – Gusachenka kontra Tanács
      (T-579/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/39)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Siarhei Gusachenka (Minszk, Fehéroroszország) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendeletet; (1)

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozatot; (2)

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-556/21. sz., Lyubetskaya kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

         (1)  HL 2021. L 219. I, 3. o.

         (2)  HL 2021. L 219. I, 70. o.


title: T-580/21. sz. ügy: 2021. november 5-én benyújtott kereset – Haidukevich kontra Tanács

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/29

      2021. november 5-én benyújtott kereset – Haidukevich kontra Tanács
      (T-580/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/40)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Aleh Haidukevich (Semkino, Fehéroroszország) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendeletet; (1)

                  —

                  a felperesre vonatkozó részében semmisítse meg a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozatot; (2)

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-556/21. sz., Lyubetskaya kontra Tanács ügy keretében hivatkozott jogalapokkal, vagy azokhoz hasonlóak.

         (1)  HL 2021. L 219I., 3. o.

         (2)  HL 2021. L 219I., 70. o.


title: C-588/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített ötödik tanács) T-185/19. sz., Public.Resource.Org, Inc. és Right to Know CLG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen a Public.Resource.Org, Inc. és a Right to Know CLG által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/14

      A Törvényszék (kibővített ötödik tanács) T-185/19. sz., Public.Resource.Org, Inc. és Right to Know CLG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen a Public.Resource.Org, Inc. és a Right to Know CLG által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés
      (C-588/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 11/21)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: Public.Resource.Org, Inc. és Right to Know CLG (képviselők: F. Logue solicitor, J. Hackl Rechtsanwalt, C. Nüßing Rechtsanwalt)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), Asociación Española de Normalización (UNE), Asociaţia de Standardizare din România (ASRO), Association française de normalisation (AFNOR), Austrian Standards International (ASI), British Standards Institution (BSI), Bureau de normalisation/Bureau voor Normalisatie (NBN), Dansk Standard (DS), Deutsches Institut für Normung eV (DIN), Koninklijk Nederlands Normalisatie Instituut (NEN), Schweizerische Normen- Vereinigung SNV, Standard Norge, Suomen Standardisoimisliitto ry (SFS), Svenska institutet för standarder (SIS), Institut za standardizaciju Srbije (ISS)

         A fellebbezők kérelmei

      A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a fellebbezéssel megtámadott ítéletet, és tegye lehetővé a kért dokumentumokhoz (EN 71–4:2013, EN 71–5:2015, EN 71–12:2013, és EN 12472:2005+A1:2009) való hozzáférést;

                  —

                  másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és

                  —

                  kötelezze a Bizottságot az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

                  1.

                  Az 1049/2001 rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése szerinti kivétel alkalmazásával kapcsolatos értékelési hiba.

                              a.

                              Egyrészt a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a szerzői jogi védelem téves értékelésével, amikor:

                                          —

                                          nem ismerte el, hogy a kért harmonizált szabványok nem részesülhetnek szerzői jogi védelemben, mivel az uniós jog részét képezik, és a jogállamiság elve megköveteli a jogszabályokhoz való szabad hozzáférést;

                                          —

                                          nem ismerte el, hogy még ha a kért harmonizált szabványok szerzői jogi védelemben részesülhetnek is, a jogszabályokhoz való szabad hozzáférés elsőbbséget kell, hogy élvezzen a szerzői jogi védelemhez képest;

                                          —

                                          tévesen állapította meg, hogy a Bizottság nem jogosult megvizsgálni azt, hogy a kért harmonizált szabványok szerzői jogi védelemben részesülnek-e, és

                                          —

                                          tévesen állapította meg, hogy a kért harmonizált szabványok szellemi alkotásnak minősülnek, ezért szerzői jogi védelemben részesíthető „műnek” tekintendők.

                              b.

                              Másrészt a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a kereskedelmi érdek érintettségének értékelése során, amikor:

                                          —

                                          tévesen alkalmazta azt a vélelmet, hogy a kért harmonizált szabványok sértenék az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése által védett érdekeket, és

                                          —

                                          nem értékelte a kereskedelmi érdekek konkrét érintettségét.

                  2.

                  A nyomós közérdek el nem ismerésével megvalósított téves jogalkalmazás.
                  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a nyomós közérdek el nem ismerésével, amikor:

                              —

                              tévesen állapította meg, hogy a felperesek nem hoztak fel konkrét indokokat a kérelmük alátámasztására;

                              —

                              irreleváns tényezőt vett figyelembe, mégpedig az európai szabványosítási rendszer működését;

                              —

                              azt állapította meg, hogy a James Elliott ítélet (C-613/14) (2) nem keletkeztet a harmonizált szabványok proaktív közzétételére vonatkozó kötelezettséget, és

                              —

                              azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványok kizárólag az érintett személyekkel szemben váltanak ki joghatásokat.

         (1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

         (2)  A Bíróság 2016. október 27-i James Elliott Construction ítélete (C-613/14, EU:C:2016:821).


title: C-598/21. sz. ügy: A Krajský súd v Prešove (Szlovákia) által 2021. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SP, CI kontra Všeobecná úverová banka a.s.

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/16

      A Krajský súd v Prešove (Szlovákia) által 2021. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SP, CI kontra Všeobecná úverová banka a.s.
      (C-598/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/22)
      Az eljárás nyelve: szlovák

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Krajský súd v Prešove

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: SP, CI

         Alperes: Krajský súd v Prešove a.s.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  A)

                  Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 7. és 38. cikkével összefüggésben értelmezett 47. cikkével, a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvvel (1) (a továbbiakban: a tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK irányelv), a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) (a továbbiakban: a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv), valamint az uniós jog hatékony érvényesülésének elvével az Občiansky zakonnik (polgári törvénykönyv) 53. § -ának (9) bekezdéséhez és 565. § -ához hasonló jogi szabályozás, amely rendelkezések szerint a lejárat előtti megszüntetés esetében nem veszik figyelembe e cselekmény arányosságát, különösen a fogyasztók kötelezettségszegésének a kölcsönösszeghez és a kölcsön visszafizetésének időpontjához viszonyított súlyát?

                  B)

                  Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén (e rendelkezések nem ellentétesek) a kérdést előterjesztő bíróság a következő kérdéseket terjeszti elő:

                              B.1

                              Ellentétes-e a Charta 7. és 38. cikkével összefüggésben értelmezett 47. cikkével, valamint a tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK irányelvvel, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelvvel, valamint az uniós jog hatékony érvényesülésének elvével az olyan ítélkezési gyakorlat, amely lényegében nem akadályozza meg a zálogjog fogyasztók vagy más személyek lakásának tekinthető ingatlan magánárverés útján történő érvényesítését, és egyúttal akkor sem veszi figyelembe a fogyasztó kötelezettségszegésének a hitelösszeghez és a hitel futamidejéhez viszonyított súlyát, ha a hitelezői követelés kielégítésének más módja is rendelkezésre áll, bírósági végrehajtási eljárás útján, amelynek keretében a zálogjoggal terhelt lakás értékesítése nem élvez elsőbbséget?

                              B.2

                              Úgy kell-e értelmezni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy a fogyasztói hitelezés során a fogyasztóknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelme kiterjed a hitelezői követelés törlesztésének valamennyi módjára, így a korábbi kölcsönből eredő kötelezettségek kielégítésére felvett új kölcsön igénybevételére is?

                              B.3

                              Úgy kell-e értelmezni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelvet, hogy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak minősül az olyan hitelező magatartása is, aki több kölcsönt nyújt az olyan fogyasztónak, aki nem tudja a kölcsönöket törleszteni, így ennek következtében olyan kölcsönzési lánc alakul ki, amelybe tartozó kölcsönöket a hitelező ténylegesen nem folyósítja a fogyasztónak, hanem azokat visszatartja a korábbi kölcsönök és a kölcsönök teljes költségének fedezésére?

                              B.4

                              Úgy kell-e értelmezni a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: fogyasztói hitelekről szóló 2008/48/EK irányelv) ezen irányelv (10) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy az még olyan kölcsön esetében sem zárja ki ezen irányelv alkalmazását, amely rendelkezik a fogyasztói hitel valamennyi vonásával, és amikor a hitelező egy kisebb rész kivételével a teljes kölcsönt korábbi fogyasztói hitelek fedezésére és a megállapodás szerinti zálogjog ingatlan tekintetében történő biztosítására használta fel?

                              B.5

                              Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Bíróságának 2016. április 21-i Radlinger és Radlingerová ítéletét (C-377/14, ECLI:EU:C:2016:283), hogy az a kölcsönszerződésre is alkalmazandó, ha az ilyen szerződés alapján a folyósított kölcsön egy részét a hitelező költségeinek fedezésére fordították?

         (1)  HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.

         (2)  HL 2005. L 149., 22. o.

         (3)  HL 2008. L 133., 66. o.


title: C-604/21. sz. ügy: A Tribunal Administrativo e Fiscal de Braga, Juízo Administrativo Comum (Portugália) által 2021. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vapo Atlantic SA kontra Entidade Nacional para o Setor Energético E. P. E. (ENSE)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/17

      A Tribunal Administrativo e Fiscal de Braga, Juízo Administrativo Comum (Portugália) által 2021. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vapo Atlantic SA kontra Entidade Nacional para o Setor Energético E. P. E. (ENSE)
      (C-604/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/23)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Administrativo e Fiscal de Braga, Juízo Administrativo Comum

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Vapo Atlantic SA

         Alperes: Entidade Nacional para o Setor Energético E. P. E. (ENSE)

         A többi fél az eljárásban: Fundo Ambiental, Fundo de Eficiência Energética (FEE)

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 98/34/EK irányelv (1) 1. cikkének 3. pontját, hogy az ugyanezen irányelv 8. cikke (1) bekezdése rendelkezésének alkalmazásában a bioüzemanyagok azon százalékos arányának meghatározása megfelel az „egyéb követelmények” fogalmának, amely arányban egy meghatározott gazdasági szereplő a 98/70/EK irányelvnek (2) a 2009/30/EK irányelv (3) által beillesztett 7a. cikke értelmében és a 2009/28/EK irányelv (4) 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt célkitűzésnek megfelelően köteles bioüzemanyagot hozzáadni az általa szabadforgalomba bocsátott üzemanyaghoz, mint a vitatott nemzeti jogszabály esetében is?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a 98/34/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdését, konkrétan a „kivéve, ha az csak egy nemzetközi vagy európai szabvány teljes szövegét ülteti át” fordulatot, hogy az a 98/70/EK irányelvnek a 2009/30/EK irányelv által beillesztett 7a. cikke (2) bekezdése rendelkezésének értelmében, a 2009/30/EK irányelv 4. cikkében foglalt célkitűzéssel összhangban, kizár egy olyan nemzeti jogi szabályt, amely meghatározza a bioüzemanyagok hozzáadásának százalékos arányát?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2009/30/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése második albekezdésének rendelkezését, valamint az (EU) 2015/1513 irányelv (5) 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezését, hogy azok a 98/34/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik franciabekezdése értelmében vett, kötelező erejű közösségi jogi aktusokba foglalt védzáradékoknak minősülnek?

                  4)

                  Amennyiben az előző kérdésekre adandó válaszok fényében a jelen kérdésre adandó válasz nem bizonyul szükségtelennek, úgy kell-e értelmezni a 98/34/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdését, hogy a gazdasági szereplővel szemben nem érvényesíthető egy, a jelen ügyben vitatotthoz hasonló olyan nemzeti rendelkezés, amely a 98/70/EK irányelvnek a 2009/30/EK irányelv által beillesztett 7a. cikkének (2) bekezdését átültetve meghatározza a bioüzemanyagok hozzáadásának százalékos arányát?

         (1)  A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 204., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 337. o.).

         (2)  A benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 350, 58. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 23. kötet, 182. o.).

         (3)  A benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 140., 88. o.).

         (4)  A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 140., 16. o.).

         (5)  A benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1513 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2015. L 239., 1. o.).


title: C-615/21. sz. ügy: Szegedi Törvényszék (Magyarország) által 2021. október 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Napfény-Toll Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/18

      Szegedi Törvényszék (Magyarország) által 2021. október 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Napfény-Toll Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
      (C-615/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/24)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Szegedi Törvényszék

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Napfény-Toll Kft.

         Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a közösségi jog részét képező jogbiztonság, valamint tényleges érvényesülés elvét, hogy azzal összeegyeztethető az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 164. § -ának (5) bekezdéséhez hasonló, bírói mérlegelést nem engedő tagállami szabályozás, valamint az azon nyugvó gyakorlat, amely szerint a hozzáadottértékadó vonatkozásában az adóhatóság adómegállapításhoz való jogának az elévülése a megismételt adóhatósági eljárások számától függetlenül valamennyi bírósági felülvizsgálat tartama alatt nyugszik, és a nyugvások időtartama több bírósági felülvizsgálati eljárás esetében időbeli korlátozás nélkül összeadódik akkor is, ha a korábbi bírósági döntés következtében megismételt eljárásban hozott adóhatósági határozattal kapcsolatban a bíróság azt állapította meg, hogy az adóhatóság a korábbi bírósági döntésben foglalt iránymutatásnak nem tett eleget, azaz az újabb bírósági eljárásra az adóhatóság önhibájából került sor?


title: C-657/21. sz. ügy: 2021. október 29-én benyújtott kereset – Európai Parlament kontra Európai Bizottság

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/18

      2021. október 29-én benyújtott kereset – Európai Parlament kontra Európai Bizottság
      (C-657/21. sz. ügy)
      (2022/C 11/25)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Európai Parlament (képviselők: R. Crowe, U. Rösslein, C. Burgos meghatalmazottak)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság megsértette a Szerződéseket, mivel nem biztosította az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanács rendelet (1) teljes körű és azonnali alkalmazását a rendelet 2021. január 1-jei alkalmazási időpontjától kezdve;

                  —

                  vagylagosan semmisítse meg a 2020/2092 rendelet alkalmazási időpontjától kezdve a rendelet teljes körű és azonnali alkalmazása biztosításának a Bizottság általi jogellenes megtagadását;

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az EUSZ 17. cikk (1) bekezdésének második mondata szerinti, a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedések alkalmazásának biztosítására irányuló kötelezettségét.
      A Bizottság nem alkalmazza teljeskörűen a 2020/2092 rendeletet, mivel jogellenesen kizárja magát a rendelet 6. cikkében szereplő alapvető rendelkezések alkalmazásából mindaddig, amíg nem véglegesítette a rendelet alkalmazásáról szóló iránymutatásokat, amit csak azt követően fog megtenni, hogy a Bíróság határozatot hozott a két tagállam által a rendelettel szemben indított megsemmisítés iránti keresetekről. A rendelet teljes körű alkalmazásának a megsemmisítés iránti keresetekkel kapcsolatos bírósági határozathozatalig való elmulasztása az EUSZ 17. cikk (1) bekezdése értelmében a Bizottságra háruló feladatok megsértését képezi, amely rendelkezés arra kötelezi a Bizottságot, hogy gondoskodjon a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedéseknek az alkalmazásáról.
      A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az EUSZ 17. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti azon kötelezettségét, hogy feladatainak ellátása során teljes mértékben független legyen.
      Az EUSZ 17. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti függetlenségi kötelezettségének megsértését képezi az, hogy az Európai Tanács utasításának megfelelően a Bizottság – a saját magára nézve előírt korlátozások nélkül – nem biztosítja a rendelet alkalmazási időpontjától kezdve annak teljes körű és azonnali alkalmazását.
      A harmadik, az EUSZ 13. cikk (2) bekezdésének, továbbá az intézményi egyensúly elvének, valamint a jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvének a megsértésére alapított jogalap.
      Az EUSZ 13. cikk (2) bekezdésének megsértését képezi az, hogy az Európai Tanács utasításának megfelelően a Bizottság – a saját magára nézve előírt korlátozások nélkül – nem biztosítja a rendelet alkalmazási időpontjától kezdve annak teljes körű és azonnali alkalmazását, amely előbbi rendelkezés értelmében az egyes intézmények a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül, továbbá az intézményi egyensúly elvének, valamint a jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvének megfelelően járnak el.

         (1)  HL 2020. L 433I., 1. o.; helyesbítések: HL 2021. L 137., 22. o.; HL 2021. L 373., 94. o.


title: C-665/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-277/20. sz. MKB Multifunds kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 6-án hozott végzése ellen az MKB Multifunds BV által 2021. november 5-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/19

      A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-277/20. sz. MKB Multifunds kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 6-án hozott végzése ellen az MKB Multifunds BV által 2021. november 5-én benyújtott fellebbezés
      (C-665/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 11/26)
      Az eljárás nyelve: holland

         Felek

         Fellebbezők: MKB Multifunds BV (képviselők: J. M. M. van de Hel Rechtsanwalt, R. Rampersad Rechtsanwältin

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Holland Királyság

         A fellebbező kérelmei

      Az MKB Multifunds azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  az MKB Multifunds fellebbezését nyilvánítsa megalapozottnak és elfogadhatónak,

                  —

                  a Törvényszék végzését helyezze hatályon kívül,

                  —

                  az ügyben a Bíróság hozzon ítéletet, és a Bizottság határozatát semmisítse meg, és

                  —

                  kötelezze az Európai Bizottságot az MKB Multifunds részéről felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy az MKB Multifunds kérelmei elfogadhatatlanok. A Törvényszék értékelése téves jogalkalmazáson alapul. Az MKB Multifunds a következő jogalapokat terjeszti elő:
      Első fellebbezési jogalap: A Törvényszék a végzés 36–38. pontjában tévesen alkalmazta a jogot, amikor nem alkalmazta a Bíróság alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 36. cikkét és az EUSZ 51. cikket. A Törvényszék szerint az MKB Multifunds saját érveinek nincs bizonyító ereje, mivel „csak érvekről” van szó. A Törvényszék nem indokolja meg, hogy az MKB Multifunds érvei miért nem hitelt érdemlők. Következésképpen a végzés indokolása hiányos.
      Második fellebbezési jogalap: A Törvényszék a végzés 30. pontjában tévesen értelmezte a 2015/1589 rendelet (1) 1. cikkének h) pontja értelmében vett „érdekelt fél” fogalmát. A Törvényszék értelmezése ugyanis annak bizonyítását követeli meg az MKB Multifundstól, hogy az alapok alapja ágazatában ténylegesen aktív volt, tehát közvetlen versenyben állt a DVI-vel, és viselnie kellett a támogatásnyújtás konkrét hatásokat. Ez nincs összhangban azzal az állandó ítélkezési gyakorlattal, miszerint egy vállalkozás érdekelt fél, ha i. nem ugyanazon a piacon tevékenykedő (potenciális) versenytárs, és ii. érdekeit érintheti a jogellenes támogatásnyújtás. A Törvényszék a tévesen jogalkalmazás következtében szigorú követelményt állított fel, és figyelmen kívül hagyta azt, hogy az MKB Multifunds legalábbis a DVI potenciális versenytársa, és hogy az MKB Multifunds kellőképpen bizonyította, hogy a jogellenes támogatásnyújtás sérti az érdekeit.
      Harmadik fellebbezési jogalap: A Törvényszék a végzés 53–55. pontjában túl szűken értelmezte az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése értelmében vett „közvetlen érintettség” fogalmát. Következésképpen a Törvényszék nem vette figyelembe az MKB Multifunds által annak bizonyítása érdekében előadott konkrét érveket, hogy a Bizottság határozata az MKB Multifundsot bizonyos sajátos jellemzői vagy az őt minden más személytől megkülönböztető sajátos körülmények miatt érinti.

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).


title: C-673/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-377/20. sz., KN kontra EGSZB ügyben 2021. szeptember 1-jén hozott ítélete ellen KN által 2021. november 9-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/20

      A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-377/20. sz., KN kontra EGSZB ügyben 2021. szeptember 1-jén hozott ítélete ellen KN által 2021. november 9-én benyújtott fellebbezés
      (C-673/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 11/27)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: KN (képviselők: M. Casado García-Hirschfeld és M. Aboudi)

         A másik fél az eljárásban: Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2021. szeptember 1-i KN kontra EGSZB ítéletét (T-377/20);

                  —

                  A Bíróság adjon helyt az elsőfokú eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek;

                  —

                  A Bíróság az EGSZB-t kötelezze valamennyi költség viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségeket.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A fellebbezés keretében a fellebbező többek között a megtámadott ítélet 102–106., 167–169., 171–177. és 197. pontját vitatja.
      Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező egyetlen jogalapot hoz fel, amely a tények megtámadott ítéletben való elferdítésén és pontatlan jogi indokoláshoz vezető, nyilvánvaló értékelési hibákon alapul.


title: T-602/15. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Jenkinson kontra Tanács és társai („Választottbírósági kikötés – Az Európai Unió nemzetközi misszióinak nemzetközi polgári személyi állománya – Szerződéses alapú munkaerő-felvétel – Egymást követő, határozott idejű munkaszerződések – A szerződéses jogviszonyok összességének határozatlan idejű szerződéssé való átminősítése iránti kérelem – Szerződéses felelősség megállapítása iránti kereset – Szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereset”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/22

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Jenkinson kontra Tanács és társai
      (T-602/15. RENV. sz. ügy) (1)

      („Választottbírósági kikötés - Az Európai Unió nemzetközi misszióinak nemzetközi polgári személyi állománya - Szerződéses alapú munkaerő-felvétel - Egymást követő, határozott idejű munkaszerződések - A szerződéses jogviszonyok összességének határozatlan idejű szerződéssé való átminősítése iránti kérelem - Szerződéses felelősség megállapítása iránti kereset - Szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereset”)
      (2022/C 11/28)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Liam Jenkinson (Killarney, Írország) (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

         Alperesek: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Vitro és M. Bishop meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: B. Mongin, D. Bianchi és G. Gattinara meghatalmazottak), Európai Külügyi Szolgálat (képviselők: S. Marquardt, R. Spáč és E. Orgován meghatalmazottak), Eulex Kosovo (Pristina, Kosovo) (képviselő: E. Raoult ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Elsődlegesen először is, egyrészről a felperes összes munkaszerződésének határozatlan idejű munkaszerződéssé való átminősítése, másrészről az emiatt általa állítólagosan elszenvedett szerződéses kár megtérítése iránt az EUMSZ 272. cikk alapján, valamint másodszor a Tanács, a Bizottság és az EKSZ, továbbá akár az EULEX Koszovó misszió szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránt az EUMSZ 268. és EUMSZ 340. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  Az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az EULEX Koszovó misszió maga viseli saját költségeit, valamint a Bíróság előtt a C-43/17. P. sz. ügyben lefolytatott fellebbezési eljárással, továbbá a Törvényszék előtt a T-602/15. sz. ügyben lefolytatott eredeti eljárással kapcsolatban a felperes részéről felmerült költségeket, mégpedig az ezen utóbbi ügyben benyújtott külön beadványaikban felhozott elfogadhatatlansági kifogásoktól kezdve.

                  3)

                  A Törvényszék Liam Jenkinsont kötelezi T-602/15. RENV. sz. ügyben a Törvényszékhez történő visszautalást követő eljárással kapcsolatos költségek – köztük a keresetlevél benyújtásával kapcsolatos költségeknek –, valamint az alperesek részéről az ezen eljárással összefüggésben felmerülő költségeknek a viselésére.

         (1)  HL C 90. 2016.3.7.


title: T-495/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Románia kontra Bizottság („Intézményi jog – Európai polgári kezdeményezés – Kohéziós politika – Nemzeti kisebbségi régiók – Nyilvántartásba vételről szóló határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel megtámadható jogi aktus – Elfogadhatóság – A 211/2011/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/22

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Románia kontra Bizottság
      (T-495/19. sz. ügy) (1)

      („Intézményi jog - Európai polgári kezdeményezés - Kohéziós politika - Nemzeti kisebbségi régiók - Nyilvántartásba vételről szóló határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Keresettel megtámadható jogi aktus - Elfogadhatóság - A 211/2011/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja - Indokolási kötelezettség”)
      (2022/C 11/29)
      Az eljárás nyelve: román

         Felek

         Felperes: Románia (képviselők: E. Gane, R. Haţieganu, L. Liţu és L.-E. Baţagoi meghatalmazottak)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: H. Stancu, I. Martínez del Peral és H. Krämer meghatalmazottak)

         Az alperest támogató beavatkozó: Magyarország (képviselők: Fehér M., Tátrai M. és Szíjjártó K. meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A „Kohéziós politika a régiók egyenlőségéért és a regionális kultúrák fenntarthatóságáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 30-i (EU) 2019/721 bizottsági határozat (HL 2019. L 122., 55. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  Románia maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

                  3)

                  Magyarország maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 288., 2019.8.26.


title: T-661/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Sasol Germany és társai kontra Bizottság („REACH – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvenni javasolt anyagok jelöltlistájának megállapítása – A 4-terc-butil-fenolt a listára való felvétel kritériumainak megfelelő anyagként azonosító határozat – Az 1907/2006/EK rendelet 57. cikke – A bizonyítékok bizonyító erején alapuló megközelítés – Nyilvánvaló értékelési hiba – Arányosság”)

text:
               2022.1.10.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/23

      A Törvényszék 2021. november 10-i ítélete – Sasol Germany és társai kontra Bizottság
      (T-661/19. sz. ügy) (1)

      („REACH - Különös aggodalomra okot adó anyagok - Az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvenni javasolt anyagok jelöltlistájának megállapítása - A 4-terc-butil-fenolt a listára való felvétel kritériumainak megfelelő anyagként azonosító határozat - Az 1907/2006/EK rendelet 57. cikke - A bizonyítékok bizonyító erején alapuló megközelítés - Nyilvánvaló értékelési hiba - Arányosság”)
      (2022/C 11/30)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Sasol Germany GmbH (Hamburg, Németország), SI Group – Béthune (Béthune, Franciaország), BASF SE (Ludwigshafen am Rhein, Németország) (képviselők: C. Mereu és P. Sellar ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lindenthal és K. Mifsud-Bonnici meghatalmazottak)

         Az alperest támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: D. Klebs, J. Möller, S. Heimerl és S. Costanzo meghatalmazottak), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä, W. Broere, S. Mahoney és A. Hautamäki meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A 4-terc-butil-fenolnak (PTBP) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 57. cikke f) pontja szerinti, különös aggodalomra okot adó anyagként történő azonosításáról szóló, 2019. július 5-i (EU) 2019/1194 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2019. L 187., 41. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Sasol Germany GmbH, a SI Group – Béthune és a BASF SE a saját költségein kívül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

                  3)

                  A Németországi Szövetségi Köztársaság és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

         (1)  HL C 406., 2019. 12. 02.