title: C-570/18. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – HF kontra Európai Parlament (Fellebbezés – Közszolgálat – Európai Parlament – Szerződéses alkalmazott – Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 12a. és 24. cikke – Lelki zaklatás – Segítségnyújtás iránti kérelem – A meghallgatáshoz való jog – A segítségnyújtás iránti kérelem elutasítása – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke – A bírósági felülvizsgálat terjedelme)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/2

      A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – HF kontra Európai Parlament
      (C-570/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közszolgálat - Európai Parlament - Szerződéses alkalmazott - Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 12a. és 24. cikke - Lelki zaklatás - Segítségnyújtás iránti kérelem - A meghallgatáshoz való jog - A segítségnyújtás iránti kérelem elutasítása - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke - A bírósági felülvizsgálat terjedelme)
      (2020/C 279/03)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: HF (képviselő: A. Tymen avocate)

         A másik fél az eljárásban: Európai Parlament (képviselők: E. Taneva és T. Lazian meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. június 29-i HF kontra Parlament ítéletét (T-218/17, EU:T:2018:393) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság megsemmisíti az Európai Parlament munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságként eljáró személyzeti főigazgatójának 2016. június 3-i, az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 24. cikke alapján HF által benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet elutasító határozatát.

                  3)

                  A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

                  4)

                  A Bíróság az Európai Parlamentet kötelezi a saját költségein felül a HF részéről az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás során felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 455., 2018.12.17.


title: C-729/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 25-i ítélete – VTB Bank PAO, korábban VTB Bank OAO kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság (Fellebbezés – Az Oroszországi Föderációnak az ukrajnai helyzetet destabilizáló intézkedéseire tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A fellebbező nevének a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezetek jegyzékébe való felvétele – Az arányosság elve – A tulajdonhoz való jog – Gazdasági tevékenység gyakorlásához való jog)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/3

      A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 25-i ítélete – VTB Bank PAO, korábban VTB Bank OAO kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság
      (C-729/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az Oroszországi Föderációnak az ukrajnai helyzetet destabilizáló intézkedéseire tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A fellebbező nevének a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezetek jegyzékébe való felvétele - Az arányosság elve - A tulajdonhoz való jog - Gazdasági tevékenység gyakorlásához való jog)
      (2020/C 279/04)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: VTB Bank PAO, korábban VTB Bank OAO (képviselők: M. Lester QC, J. Dawid barrister, C. Claypoole solicitor, J. Ruiz Calzado abogado)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M.-M. Joséphidès és J.-P. Hix meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők kezdetben: J. Norris, A. Tizzano és Havas L., később: J. Norris és Havas L. meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a VTB Bank PAO-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 93., 2019.3.11.


title: C-730/18. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 25-i ítélete – SC kontra Eulex Kosovo (Fellebbezés – Választottbírósági kikötés – Az Európai Unió nemzetközi misszióinak személyi állománya – Belső versenyvizsga – Munkaszerződés meghosszabbításának elmaradása – A szerződéstől elválasztható aktus)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/4

      A Bíróság (első tanács) 2020. június 25-i ítélete – SC kontra Eulex Kosovo
      (C-730/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Választottbírósági kikötés - Az Európai Unió nemzetközi misszióinak személyi állománya - Belső versenyvizsga - Munkaszerződés meghosszabbításának elmaradása - A szerződéstől elválasztható aktus)
      (2020/C 279/05)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: SC (képviselők: A. Kunst Rechtsanwältin, L. Moro avvocatessa)

         A másik fél az eljárásban: Eulex Kosovo (képviselő: E. Raoult advocate)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. szeptember 19-i SC kontra Eulex Kosovo végzését (T-242/17, EU:T:2018:586) hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

                  3)

                  A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

         (1)  HL C 112., 2019.3.25.


title: C-731/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács tanács) 2020. június 25-i ítélete – Bank for Development and Foreign Economic Affairs (Vnesheconombank) kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság (Fellebbezés – Az Oroszországi Föderációnak az ukrajnai helyzetet destabilizáló intézkedései miatt hozott korlátozó intézkedések – A fellebbező nevének a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezetek listájára való felvétele, majd a listán való fenntartása – Indokolási kötelezettség – Nyilvánvaló értékelési hiba – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Hatáskörrel való visszaélés – A tulajdonhoz való jog – Egyenlő bánásmód)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/4

      A Bíróság (hetedik tanács tanács) 2020. június 25-i ítélete – Bank for Development and Foreign Economic Affairs (Vnesheconombank) kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság
      (C-731/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az Oroszországi Föderációnak az ukrajnai helyzetet destabilizáló intézkedései miatt hozott korlátozó intézkedések - A fellebbező nevének a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezetek listájára való felvétele, majd a listán való fenntartása - Indokolási kötelezettség - Nyilvánvaló értékelési hiba - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Hatáskörrel való visszaélés - A tulajdonhoz való jog - Egyenlő bánásmód)
      (2020/C 279/06)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Bank for Development and Foreign Economic Affairs (Vnesheconombank) (képviselők: J. Viñals Camallonga és J. Iriarte Ángel abogados)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: F. Florindo Gijón és P. Mahnič meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: kezdetben Pardo Quintillán, A. Tizzano és C. Zadra, később: S. Pardo Quintillán és J. Roberti di Sarsina meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  1)

                  A Bíróság a Bank for Development and Foreign Economic Affairs-t (Vnesheconombank) kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

                  2)

                  Az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit.

         (1)  HL C 65., 2019. 2. 18.


title: C-762/18. és C-37/19. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2020. június 25-i ítélete (a Rayonen sad Haskovo, Corte suprema di cassazione [Olaszország, Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – QH kontra Varhoven kasatsionen sad na Republika Bulgaria (C-762/18), CV kontra Iccrea Banca SpA (C-37/19) (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme – 2003/88/EK irányelv – 7. cikk – Jogellenesen elbocsátott és bírósági határozattal állásába visszahelyezett munkavállaló – A ki nem vett fizetett éves szabadsághoz való jog kizárása a felmondás és a visszahelyezés közötti időszakra – A ki nem vett éves szabadság pénzbeli megváltásához való jog hiánya ugyanezen időszakra a munkaviszony későbbi megszűnése esetén)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/5

      A Bíróság (első tanács) 2020. június 25-i ítélete (a Rayonen sad Haskovo, Corte suprema di cassazione [Olaszország, Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – QH kontra Varhoven kasatsionen sad na Republika Bulgaria (C-762/18), CV kontra Iccrea Banca SpA (C-37/19)
      (C-762/18. és C-37/19. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme - 2003/88/EK irányelv - 7. cikk - Jogellenesen elbocsátott és bírósági határozattal állásába visszahelyezett munkavállaló - A ki nem vett fizetett éves szabadsághoz való jog kizárása a felmondás és a visszahelyezés közötti időszakra - A ki nem vett éves szabadság pénzbeli megváltásához való jog hiánya ugyanezen időszakra a munkaviszony későbbi megszűnése esetén)
      (2020/C 279/07)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         Juridictions de renvoi

      Rayonen sad Haskovo, Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: QH (C-762/18), CV (C-37/19)

         Alperesek: Varhoven kasatsionen sad na Republika Bulgaria (C-762/18), Iccrea Banca SpA (C-37/19)

         Az eljárásban részt vesz: Prokuratura na Republika Bulgaria (C-762/18),

         Rendelkező rész

                  1)

                  A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amelynek értelmében az a munkavállaló, akit jogellenesen elbocsátottak, majd elbocsátásának bírósági határozattal történt megsemmisítését követően, a nemzeti jognak megfelelően visszahelyeztek állásába, nem jogosult fizetett éves szabadságra a felmondásnak és az állásba való visszahelyezésének időpontja közötti időszakra, mert ezen időszak folyamán e munkavállaló nem végzett tényleges munkát a munkáltatónál.

                  2)

                  A 2003/88 irányelv 7. cikkének (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amelynek értelmében a munkaviszony azt követő megszűnése esetén, hogy az érintett munkavállalót jogellenesen elbocsátották, majd elbocsátásának bírósági határozattal történt megsemmisítését követően, a nemzeti jognak megfelelően visszahelyezték állásába, e munkavállaló nem jogosult a jogellenes felmondásnak és az állásba való visszahelyezésének időpontja közötti időszakban ki nem vett fizetett éves szabadságának pénzbeli megváltására.

         (1)  HL C 54., 2019.2.11.

         HL C 182., 2019.5.27.


title: C-835/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Curtea de Apel Timişoara [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SC Terracult SRL kontra Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara – Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Arad – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Juridice 5, ANAF Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara Serviciul de Soluţionare a Contestaţiilor (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – Számla helyesbítése – Jogosulatlanul felszámított adó – A jogalap nélkül megfizetett adó visszatérítése – Fordított héamechanizmus – Adóellenőrzéssel már érintett adómegállapítási időszak alá tartozó ügyletek – Adósemlegesség – A tényleges érvényesülés elve – Arányosság)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/6

      A Bíróság (ötödik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Curtea de Apel Timişoara [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SC Terracult SRL kontra Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara – Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Arad – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Juridice 5, ANAF Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara Serviciul de Soluţionare a Contestaţiilor
      (C-835/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - Számla helyesbítése - Jogosulatlanul felszámított adó - A jogalap nélkül megfizetett adó visszatérítése - Fordított héamechanizmus - Adóellenőrzéssel már érintett adómegállapítási időszak alá tartozó ügyletek - Adósemlegesség - A tényleges érvényesülés elve - Arányosság)
      (2020/C 279/08)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Timişoara

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SC Terracult SRL

         Alperesek: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara – Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Arad – Serviciul Inspecţie Fiscală Persoane Juridice 5, ANAF Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Timişoara Serviciul de Soluţionare a Contestaţiilor

         Rendelkező rész

      A 2013. július 22-i 2013/43/EU tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv rendelkezéseit, valamint az adósemlegesség, a tényleges érvényesülés és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás vagy közigazgatási gyakorlat, amely nem teszi lehetővé az olyan ügyleteket lebonyolító adóalany számára, amelyek később a hozzáadottérték-adó (héa) fordított mechanizmusának a hatálya alá tartozónak bizonyultak, hogy helyesbítse az ezen ügyletekre vonatkozó számlákat, és hogy arra egy korábbi adóbevallás helyesbítése útján vagy új adóbevallás benyújtásával, az ezen adóalany által jogalap nélkül felszámított és megfizetett héa visszatérítése érdekében hivatkozzon, mivel az időszak, amely során az említett ügyleteket teljesítették, már adóellenőrzés tárgyát képezte, amelynek eredményeként az illetékes adóhatóság adómegállapító határozatot bocsátott ki, amelyet az említett adóalany nem vitatott, és így az jogerőssé vált.

         (1)  HL C 131., 2019.4.8.


title: C-14/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – Az Európai Unió Műholdközpontja kontra KF, az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Az Európai Unió Műholdközpontjának (Satcen) személyi állománya – A Satcen szerződéses alkalmazottja – Lelki zaklatás miatti panaszok – Igazgatási vizsgálat – Segítségnyújtás iránti kérelem – Az alkalmazott felfüggesztése – Fegyelmi eljárás – Az alkalmazott hivatalvesztése – A Satcen fellebbezési tanácsa – A Satcen személyi állományával kapcsolatos jogviták elbírálására vonatkozó kizárólagos hatáskörrel való felruházás – Megsemmisítés iránti kereset – Az EUMSZ 263. cikk első és ötödik bekezdése – Kártérítési kereset – EUMSZ 268. cikk – Az uniós bíróság hatásköre – Elfogadhatóság – Megtámadható jogi aktusok – A jogvita szerződéses jellege – EUMSZ 272. és EUMSZ 274. cikk – Hatékony bírói jogvédelem – Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata – Az EUMSZ 275. cikk első bekezdése – Az egyenlő bánásmód elve – A Törvényszék indokolási kötelezettsége – A tények és bizonyítékok elferdítése – Védelemhez való jog – A megfelelő ügyintézés elve)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/7

      A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – Az Európai Unió Műholdközpontja kontra KF, az Európai Unió Tanácsa
      (C-14/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az Európai Unió Műholdközpontjának (Satcen) személyi állománya - A Satcen szerződéses alkalmazottja - Lelki zaklatás miatti panaszok - Igazgatási vizsgálat - Segítségnyújtás iránti kérelem - Az alkalmazott felfüggesztése - Fegyelmi eljárás - Az alkalmazott hivatalvesztése - A Satcen fellebbezési tanácsa - A Satcen személyi állományával kapcsolatos jogviták elbírálására vonatkozó kizárólagos hatáskörrel való felruházás - Megsemmisítés iránti kereset - Az EUMSZ 263. cikk első és ötödik bekezdése - Kártérítési kereset - EUMSZ 268. cikk - Az uniós bíróság hatásköre - Elfogadhatóság - Megtámadható jogi aktusok - A jogvita szerződéses jellege - EUMSZ 272. és EUMSZ 274. cikk - Hatékony bírói jogvédelem - Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata - Az EUMSZ 275. cikk első bekezdése - Az egyenlő bánásmód elve - A Törvényszék indokolási kötelezettsége - A tények és bizonyítékok elferdítése - Védelemhez való jog - A megfelelő ügyintézés elve)
      (2020/C 279/09)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: az Európai Unió Műholdközpontja (képviselő: A. Guillerme avocate)

         A többi fél az eljárásban: KF (képviselők: N. Macaulay barrister és A. Kunst Rechtsanwältin), az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Bauer és A. Vitro meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság az Európai Unió Műholdközpontját (Satcen) kötelezi saját költségein felül a KF részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  Az Európai Unió Tanácsa maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 164., 2019.5.13.


title: C-18/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WM kontra Stadt Frankfurt am Main (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 2008/115/EK irányelv – A harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normák és eljárások – Az őrizet feltételei – A 16. cikk (1) bekezdése – A kitoloncolás céljából elrendelt őrizet büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtása – A közrendre vagy közbiztonságra súlyos veszélyt jelentő harmadik országbeli állampolgár)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/7

      A Bíróság (első tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WM kontra Stadt Frankfurt am Main
      (C-18/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - 2008/115/EK irányelv - A harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normák és eljárások - Az őrizet feltételei - A 16. cikk (1) bekezdése - A kitoloncolás céljából elrendelt őrizet büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtása - A közrendre vagy közbiztonságra súlyos veszélyt jelentő harmadik országbeli állampolgár)
      (2020/C 279/10)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: WM

         Alperes: Stadt Frankfurt am Main

         Rendelkező rész

      A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár kitoloncolás céljából elrendelt őrizetének büntetés-végrehajtási intézetben, a többi fogvatartottól elkülönítve történő végrehajtását abból az okból, hogy e személy valódi, közvetlen és kellően súlyos fenyegetést jelent, amely a társadalom valamely alapvető érdekére vagy az érintett tagállam belső vagy külső biztonságára hatással van.

         (1)  HL C 112., 2019.3.25.


title: C-24/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 25-i ítélete (a Raad voor Vergunningsbetwistingen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A és társai kontra Gewestelijke stedenbouwkundige ambtenaar van het departement Ruimte Vlaanderen, afdeling Oost-Vlaanderen (Előzetes döntéshozatal – 2001/42/EK irányelv – A környezetre gyakorolt hatások vizsgálata – Településrendezési engedély szélerőművek telepítéséhez és üzemeltetéséhez – A 2. cikk a) pontja – A „tervek és programok” fogalma – Az engedély megadásának rendeletben és körlevélben megállapított feltételei – A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Projektek végrehajtása jövőbeli engedélyezésének kereteit meghatározó nemzeti jogi aktusok – A környezeti vizsgálat elmaradása – A nemzeti jogi aktusok és az azok alapján kiadott engedélyek joghatásainak az ezen jogi aktusoknak az uniós joggal való összeegyeztethetetlenségének megállapítását követő fenntartása – Feltételek)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/8

      A Bíróság (nagytanács) 2020. június 25-i ítélete (a Raad voor Vergunningsbetwistingen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A és társai kontra Gewestelijke stedenbouwkundige ambtenaar van het departement Ruimte Vlaanderen, afdeling Oost-Vlaanderen
      (C-24/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - 2001/42/EK irányelv - A környezetre gyakorolt hatások vizsgálata - Településrendezési engedély szélerőművek telepítéséhez és üzemeltetéséhez - A 2. cikk a) pontja - A „tervek és programok” fogalma - Az engedély megadásának rendeletben és körlevélben megállapított feltételei - A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja - Projektek végrehajtása jövőbeli engedélyezésének kereteit meghatározó nemzeti jogi aktusok - A környezeti vizsgálat elmaradása - A nemzeti jogi aktusok és az azok alapján kiadott engedélyek joghatásainak az ezen jogi aktusoknak az uniós joggal való összeegyeztethetetlenségének megállapítását követő fenntartása - Feltételek)
      (2020/C 279/11)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Raad voor Vergunningsbetwistingen

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: A, B, C, D, E

         Alperes: Gewestelijke stedenbouwkundige ambtenaar van het departement Ruimte Vlaanderen, afdeling Oost-Vlaanderen

         Az eljárásban részt vesz: Organisatie voor Duurzame Energie Vlaanderen VZW

         Rendelkező rész

                  1)

                  A bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a „tervek és programok” fogalmába tartozik a valamely tagállam szövetségi egységének kormánya által elfogadott olyan rendelet és körlevél, amely a szélerőművek telepítésére és üzemeltetésére vonatkozó különböző rendelkezéseket tartalmaz.

                  2)

                  A 2001/42 irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan rendelet és körlevél, amely a szélerőművek telepítésére és üzemeltetésére vonatkozó különböző rendelkezéseket, és ezek között az árnyékvetésre, a biztonságra és a zajszabványokra vonatkozó intézkedéseket tartalmaz, olyan terveket és programokat képez, amelyek esetében e rendelkezés értelmében környezeti vizsgálatot kell végezni.

                  3)

                  Amennyiben úgy tűnik, hogy a 2001/42 irányelv értelmében vett környezeti vizsgálatot kellett volna végezni azon rendelet és körlevél elfogadása előtt, amelyen a szélerőművek telepítésére és üzemeltetésére vonatkozó, valamely nemzeti bíróság előtt vitatott engedély alapul, és így e jogi aktusok és ezen engedély ellentétes az uniós joggal, e bíróság csak abban az esetben tarthatja fenn az említett jogi aktusok és az említett engedély joghatásait, ha a belső jog ezt az előtte folyamatban levő jogvita keretében lehetővé teszi a számára, feltéve, hogy az említett engedély megsemmisítése jelentős következményekkel járna az érintett tagállam egészének villamosenergia-ellátására nézve, és e fenntartás csupán az e jogellenesség megszüntetéséhez szigorúan szükséges időtartamra terjedhet ki. Az alapügy tárgyát képező jogvitában ennek értékelését adott esetben a kérdést előterjesztő bíróságnak kell elvégeznie.

         (1)  HL C 139., 2019.4.15.


title: C-116/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. június 25-i ítélete – Gregor Schneider kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) szervezeti egységeinek belső átszervezése – Újrabeosztás – Jogi alap – Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 7. cikke – Szolgálati érdek – A feladatok lényeges megváltozása – Minősítés – Átruházás – Áthelyezés – Hatáskörrel való visszaélés – Meghallgatáshoz való jog – Indokolási kötelezettség – Tisztességes eljáráshoz való jog – Hatékony bírói jogvédelem – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/9

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. június 25-i ítélete – Gregor Schneider kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      (C-116/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) szervezeti egységeinek belső átszervezése - Újrabeosztás - Jogi alap - Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 7. cikke - Szolgálati érdek - A feladatok lényeges megváltozása - Minősítés - Átruházás - Áthelyezés - Hatáskörrel való visszaélés - Meghallgatáshoz való jog - Indokolási kötelezettség - Tisztességes eljáráshoz való jog - Hatékony bírói jogvédelem - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke)
      (2020/C 279/12)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: Gregor Schneider (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: A. Lukošiūtė meghatalmazott, B. Wägenbaur ügyvéd)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság Gregor Schneidert kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: C-131/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács tanács) 2020. június 25-i ítélete – Európai Bizottság kontra CX (Fellebbezés – Közszolgálat – Fegyelmi eljárás – Védelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának IX. melléklete – 4. cikk – A meg nem hallgatható tisztviselő azon lehetősége, hogy írásban tegyen észrevételeket vagy képviseltesse magát – 22. cikk – A tisztviselőnek a fegyelmi büntetés kiszabása előtt a kinevezésre jogosult hatóság általi meghallgatása – A tisztviselő arra való állítólagos képtelensége, hogy őt meghallgassák, valamint írásban észrevételeket tegyen vagy képviseltesse magát – Az orvosi bizonyítékok értékelése – Az Európai Unió Törvényszéke részéről az elsőfokú eljárásban felhozott érvekre való válaszadás hiánya)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/10

      A Bíróság (nyolcadik tanács tanács) 2020. június 25-i ítélete – Európai Bizottság kontra CX
      (C-131/19. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közszolgálat - Fegyelmi eljárás - Védelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának IX. melléklete - 4. cikk - A meg nem hallgatható tisztviselő azon lehetősége, hogy írásban tegyen észrevételeket vagy képviseltesse magát - 22. cikk - A tisztviselőnek a fegyelmi büntetés kiszabása előtt a kinevezésre jogosult hatóság általi meghallgatása - A tisztviselő arra való állítólagos képtelensége, hogy őt meghallgassák, valamint írásban észrevételeket tegyen vagy képviseltesse magát - Az orvosi bizonyítékok értékelése - Az Európai Unió Törvényszéke részéről az elsőfokú eljárásban felhozott érvekre való válaszadás hiánya)
      (2020/C 279/13)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: G. Berscheid, T. S. Bohr és C. Ehrbar meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: CX (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság hatályon kívül helyezi az Európai Unió Törvényszékének 2018. december 13-i, CX kontra Bizottság ítéletét (T-743/16 RENV, nem tették közzé, EU:T:2018:937).

                  2)

                  A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

                  3)

                  A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

         (1)  HL C 182., 2019.5.27.


title: C-215/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – Szolgáltatásnyújtások – A 135. cikk (1) bekezdésének l) pontja – Héamentesség – Ingatlan-bérbeadás – Az „ingatlan” fogalma – Kizártság – 47. cikk – Az adóztatandó ügyletek teljesítési helye – Ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás – 282/2011/EU végrehajtási rendelet – 13b. és 31a. cikk – Szerverszekrény – Adatközponti tárolási szolgáltatás)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/10

      A Bíróság (tizedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö által indított eljárás
      (C-215/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - Szolgáltatásnyújtások - A 135. cikk (1) bekezdésének l) pontja - Héamentesség - Ingatlan-bérbeadás - Az „ingatlan” fogalma - Kizártság - 47. cikk - Az adóztatandó ügyletek teljesítési helye - Ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás - 282/2011/EU végrehajtási rendelet - 13b. és 31a. cikk - Szerverszekrény - Adatközponti tárolási szolgáltatás)
      (2020/C 279/14)
      Az eljárás nyelve: finn

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Korkein hallinto-oikeus

         Az alapeljárás résztvevője

      Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö

         Az eljárásban részt vesz: A Oy

         Rendelkező rész

                  1)

                  A 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 135. cikke (1) bekezdésének l) pontját úgy kell értelmezni, hogy azon adatközponti tárolási szolgáltatások, amelyek keretében e szolgáltatások nyújtója szerverszekrényeket bocsát az ügyfelei rendelkezésére annak érdekében, hogy azok ott elhelyezzék szervereiket, és olyan járulékos árukat és szolgáltatásokat nyújt a részükre, mint az elektromos áram, vagy olyan különböző szolgáltatások, amelyek e szerverek optimális körülmények között történő használatának biztosítására szolgálnak, nem minősülnek az e rendelkezésben előírt hozzáadottértékadó-mentesség hatálya alá tartozó, ingatlanok bérbeadására irányuló szolgáltatásoknak, amennyiben egyrészt e szolgáltató részéről nem kerül sor valamely terület vagy hely ügyfelei részére való passzív rendelkezésre bocsátására, amellyel biztosítja számukra azt a jogot, hogy azt úgy használják, mintha tulajdonosok lennének, másrészt pedig a szerverszekrények nem képezik szerves részét azon épületnek, amelyben azokat felszerelték, és azok nem állandó jelleggel kerültek oda beépítésre, amely körülmények vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

                  2)

                  A 2008/8 irányelvvel módosított 2006/112 irányelv 47. cikkét és a 2013. október 7-i 1042/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet 31a. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azon adatközponti tárolási szolgáltatások, amelyek keretében a szolgáltatások nyújtója szerverszekrényeket bocsát az ügyfelei rendelkezésére annak érdekében, hogy azok ott elhelyezzék szervereiket, és olyan járulékos árukat és szolgáltatásokat nyújt a részükre, mint az elektromos áram, vagy olyan különböző szolgáltatások, amelyek e szerverek optimális körülmények között történő használatának biztosítására szolgálnak, nem minősülnek az e rendelkezések értelmében vett, ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásoknak, amennyiben ezen ügyfelek nem rendelkeznek kizárólagos használati joggal az épület azon része felett, amelyben a szerverszekrényeket elhelyezték, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 164., 2019.5.13.


title: C-231/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. július 2-i ítélete (az Upper Tribunal [Tax and Chancery Chamber] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Blackrock Investment Management (UK) Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – Adómentességek – A 135. cikk (1) bekezdésének g) pontja – A kollektív befektetési alapok kezelésében álló ügyletekre vonatkozó adómentességek – A kollektív befektetési alapok és az egyéb alapok kezelésére használt egységes szolgáltatás)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/11

      A Bíróság (első tanács) 2020. július 2-i ítélete (az Upper Tribunal [Tax and Chancery Chamber] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Blackrock Investment Management (UK) Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
      (C-231/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - Adómentességek - A 135. cikk (1) bekezdésének g) pontja - A kollektív befektetési alapok kezelésében álló ügyletekre vonatkozó adómentességek - A kollektív befektetési alapok és az egyéb alapok kezelésére használt egységes szolgáltatás)
      (2020/C 279/15)
      Az eljárás nyelve: angol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Blackrock Investment Management (UK) Limited

         Alperes: Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

         Rendelkező rész

      A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 135. cikke (1) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik az e rendelkezésben előírt héamentesség hatálya alá az olyan egységes kezelési szolgáltatás, amelyet harmadik személy szolgáltatóhoz tartozó informatikai platformon keresztül nyújtanak egy alapkezelő társaság javára, és amely egyaránt átfogja a kollektív befektetési alapokat és egyéb alapokat is.

         (1)  HL C 172., 2019.5.20.


title: C-380/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 25-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V. kontra Deutsche Apotheker- und Ärztebank eG (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2013/11/EU irányelv – Alternatív vitarendezés – A 13. cikk (1) és (2) bekezdése – Kötelező tájékoztatás – Az információk hozzáférhetősége)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/12

      A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 25-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V. kontra Deutsche Apotheker- und Ärztebank eG
      (C-380/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 2013/11/EU irányelv - Alternatív vitarendezés - A 13. cikk (1) és (2) bekezdése - Kötelező tájékoztatás - Az információk hozzáférhetősége)
      (2020/C 279/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberlandesgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V.

         Alperes: Deutsche Apotheker- und Ärztebank eG

         Rendelkező rész

      A fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) 13. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eladó vagy szolgáltató, aki az adásvételi vagy szolgáltatási szerződések általános feltételeit a webhelyén hozzáférhetővé teszi, de a fogyasztókkal az említett webhelyen nem köt szerződést, köteles az említett általános szerződési feltételekben feltüntetni azon alternatív vitarendezési fórumra vagy fórumokra vonatkozó információkat, amelynek vagy amelyeknek ez az eladó vagy szolgáltató a hatáskörébe tartozik, amennyiben ezen eladó vagy szolgáltató kötelezettséget vállal arra, hogy a közte és a fogyasztók közötti jogviták rendezése céljából ezekhez a fórumokhoz fordul, vagy köteles ezekhez a fórumokhoz fordulni. E tekintetben nem elegendő, hogy az említett eladó vagy szolgáltató ezeket az információkat az említett webhelyen elérhető más dokumentumokban, illetve e webhely más menüpontjaiban adja meg, vagy az említett információkat az említett általános feltételek hatálya alá tartozó szerződés megkötésekor egy, a szerződéstől és az általános szerződési feltételektől eltérő dokumentumban bocsátja a fogyasztó rendelkezésére.

         (1)  HL C 288., 2019.8.26.


title: C-477/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Verwaltungsgericht Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – IE kontra Magistrat der Stadt Wien (Előzetes döntéshozatal – A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme – 92/43/EGK irányelv – A 12. cikk (1) bekezdése – Az egyes állatfajok szigorú védelmére irányuló rendszer – IV. melléklet – Cricetus cricetus (mezei hörcsög) – Párzási, költő- vagy pihenőhelyek – Károsítás vagy elpusztítás – Elhagyott pihenőhelyek)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/12

      A Bíróság (hetedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (a Verwaltungsgericht Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – IE kontra Magistrat der Stadt Wien
      (C-477/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme - 92/43/EGK irányelv - A 12. cikk (1) bekezdése - Az egyes állatfajok szigorú védelmére irányuló rendszer - IV. melléklet - Cricetus cricetus (mezei hörcsög) - Párzási, költő- vagy pihenőhelyek - Károsítás vagy elpusztítás - Elhagyott pihenőhelyek)
      (2020/C 279/17)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht Wien

         Az alapeljárás felei

         Felperes: IE

         Alperes: Magistrat der Stadt Wien

         Rendelkező rész

      A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 12. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben említett „pihenőhelyek” fogalma magában foglalja azokat a pihenőhelyeket is, amelyeket az említett irányelv IV. mellékletének a) pontjában felsorolt védett állatfajok valamelyike – mint a Cricetus cricetus (mezei hörcsög) – már nem használ, amennyiben kellően nagy a valószínűsége annak, hogy az említett faj visszatér e pihenőhelyekre, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 328., 2019.9.30.


title: C-684/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – mk advokaten GbR kontra MBK Rechtsanwälte GbR (Előzetes döntéshozatal – Védjegyek – 2008/95/EK irányelv – Az 5. cikk (1) bekezdése – Más védjegyével azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés gazdasági tevékenység körében történő használata a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal azonos vagy azokhoz hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában – A „használat” kifejezés terjedelme – Gazdasági tevékenységet végző személy megrendelésére valamely internetes oldalon közzétett, majd más internetes oldalak által átvett hirdetés)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/13

      A Bíróság (tizedik tanács) 2020. július 2-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – mk advokaten GbR kontra MBK Rechtsanwälte GbR
      (C-684/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Védjegyek - 2008/95/EK irányelv - Az 5. cikk (1) bekezdése - Más védjegyével azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés gazdasági tevékenység körében történő használata a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal azonos vagy azokhoz hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában - A „használat” kifejezés terjedelme - Gazdasági tevékenységet végző személy megrendelésére valamely internetes oldalon közzétett, majd más internetes oldalak által átvett hirdetés)
      (2020/C 279/18)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberlandesgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Felperes: mk advokaten GbR

         Alperes: MBK Rechtsanwälte GbR

         Rendelkező rész

      A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a személy, aki gazdasági tevékenységet folytat, és egy internetes oldalon más védjegyét sértő hirdetést helyeztet el, nem használja az e védjeggyel azonos megjelölést, amennyiben más internetes oldalak üzemeltetői ezt a hirdetést – annak e más oldalakon saját kezdeményezésükre és saját nevükben való közzétételével – átveszik.

         (1)  HL C 413., 2019.12.9.


title: C-36/20. PPU. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 25-i ítélete (a Juzgado de Instrucción n° 3 de San Bartolomé de Tirajana [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – VL ellen folytatott eljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – Menekültügyi és bevándorlási politika – A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások – 2013/32/EU irányelv – 6. cikk – Az eljáráshoz való hozzáférés – Nemzetközi védelem iránti kérelemnek a nemzeti jog értelmében az ilyen kérelmek nyilvántartásba vételére hatáskörrel rendelkező hatóság előtti előterjesztése – A kérelem olyan egyéb hatóság előtti előterjesztése, amelyhez feltehetően ilyen kérelmek érkeznek, de amelynek a nemzeti jog alapján nincs hatásköre annak nyilvántartásba vételére – Az „egyéb hatóság” fogalma – 26. cikk – Őrizetbe vétel – A nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok – 2013/33/EU irányelv – 8. cikk – A kérelmező őrizetbe vétele – Az őrizetbe vétel okai – A humanitárius befogadó központbeli szálláshelyhiány miatt a kérelmező őrizetbe vételét elrendelő határozat)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/14

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 25-i ítélete (a Juzgado de Instrucción no 3 de San Bartolomé de Tirajana [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – VL ellen folytatott eljárás
      (C-36/20. PPU. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - Menekültügyi és bevándorlási politika - A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások - 2013/32/EU irányelv - 6. cikk - Az eljáráshoz való hozzáférés - Nemzetközi védelem iránti kérelemnek a nemzeti jog értelmében az ilyen kérelmek nyilvántartásba vételére hatáskörrel rendelkező hatóság előtti előterjesztése - A kérelem olyan egyéb hatóság előtti előterjesztése, amelyhez feltehetően ilyen kérelmek érkeznek, de amelynek a nemzeti jog alapján nincs hatásköre annak nyilvántartásba vételére - Az „egyéb hatóság” fogalma - 26. cikk - Őrizetbe vétel - A nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok - 2013/33/EU irányelv - 8. cikk - A kérelmező őrizetbe vétele - Az őrizetbe vétel okai - A humanitárius befogadó központbeli szálláshelyhiány miatt a kérelmező őrizetbe vételét elrendelő határozat)
      (2020/C 279/19)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de Instrucción no 3 de San Bartolomé de Tirajana

         Az alapeljárás résztvevője

      VL

         Az eljárásban részt vesz: Ministerio Fiscal

         Rendelkező rész

                  1)

                  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdését akként kell értelmezni, hogy egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár visszaküldés céljából való őrizetbe vételére vonatkozó határozathozatal céljából eljáró vizsgálóbíróság az e rendelkezésben említett olyan „egyéb hatóságnak” minősül, amelyhez feltehetően nemzetközi védelem iránti kérelmek érkeznek, de amelynek a nemzeti jog alapján nincs hatásköre e kérelmek nyilvántartásba vételére.

                  2)

                  A 2013/32 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdését akként kell értelmezni, hogy a vizsgálóbíróságnak az e rendelkezés értelmében vett „egyéb hatóságként” fennálló minőségében egyrészről tájékoztatnia kell a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának részletes szabályairól, másrészről pedig – amennyiben a harmadik országbeli állampolgár kinyilvánította az e kérelem benyújtására irányuló szándékát – továbbítania kell az iratokat a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az említett kérelem nyilvántartásba vétele céljából, hogy ez a harmadik országbeli állampolgár részesülhessen a befogadásnak a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikkében előírt anyagi feltételeiből és az ott előírt egészségügyi ellátásokból.

                  3)

                  A 2013/32 irányelv 26. cikkét és a 2013/33 irányelv 8. cikkét akként kell értelmezni, hogy kizárólag a 2013/33 irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében előírt okok miatt vehető őrizetbe az a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár, aki a 2013/32 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett „egyéb hatóság” előtt kinyilvánította a nemzetközi védelem kérelmezésére irányuló szándékát.

         (1)  HL C 137., 2020.4.27.


title: C-319/19. sz. ügy: A Sofiyski gradski sad (Bulgária) által 2019. április 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KPKONPI kontra ZV, AX, „Meditsinski tsentar po dermatologia i estetichna meditsina PRIMA DERM” OOD

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/14

      A Sofiyski gradski sad (Bulgária) által 2019. április 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KPKONPI kontra ZV, AX, „Meditsinski tsentar po dermatologia i estetichna meditsina PRIMA DERM” OOD
      (C-319/19. sz. ügy)
      (2020/C 279/20)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sofiyski gradski sad

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Komisia za protivodeystvie na koruptsiata i otnemane na nezakonno pridobito imushtestvo (KPKONPI)

         Alperesek: ZV, AX, „Meditsinski tsentar po dermatologia i estetichna meditsina PRIMA DERM” OOD

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Jogellenesen szerzett vagyon elkobzása esetében a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) értelmében vett büntetőjogi intézkedésről vagy polgári jogi intézkedésről van-e szó, ha:

                              A)

                              a vagyonelkobzásnak a nemzeti törvény által kinyilvánított célja az általános prevenció, tehát vagyon jogellenes szerzésére és az e vagyonnal való rendelkezésre vonatkozó lehetőség megakadályozása anélkül, hogy bűncselekmény vagy más jogsértés elkövetése, valamint a jogsértés és a szerzett vagyon közötti közvetlen vagy közvetett összefüggés az elkobzás feltételét képezné;

                              B)

                              az elkobzás nem egyetlen vagyontárgyat, hanem (I) a vizsgálat alá vont személy teljes vagyonát, (II) harmadik (természetes és jogi) személyek olyan vagyoni jogait, amelyeket ellenérték fejében vagy ingyenesen a vizsgálat alá von személytől szereztek és (III) a vizsgálat alá vont személy és harmadik személyek szerződéses partnereinek vagyoni jogait fenyegeti;

                              C)

                              az elkobzás egyetlen feltétele azon teljes vagyon jogellenességére vonatkozó megdönthetetlen vélelem bevezetése, amelynek jogszerű eredetét nem állapították meg (a „jogszerű/jogellenes eredet” fogalom előre rögzített meghatározása nélkül);

                              D)

                              a vagyonszerzés eredetének a vizsgálat alá vont személy általi bizonyításának hiánya esetén a szerzett vagyon jogszerűségét valamennyi érintett (a vizsgálat alá vont személy, harmadik személyek és a múltbeli szerződéses partnereik) tekintetében tíz évre visszamenőleg újra meghatározzák, mindamellett a konkrét vagyoni jog megszerzésének időpontjában nem állt fenn ilyen bizonyításra vonatkozó törvényi kötelezettség?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2014/42/EU irányelv 8. cikkében foglalt, a tulajdonosok és harmadik személyek garantált jogaira vonatkozó minimumkövetelményeket, hogy azok megengedik az olyan nemzeti jogot és nemzeti ítélkezési gyakorlatot, amely az irányelv 4., 5. és 6. cikkében e tekintetben előírt feltételek fennállása nélkül elkobzást ír elő, ha a megfelelő személy ellen indított büntetőeljárást bűncselekmény hiánya miatt (a bíróság jóváhagyásával) megszüntették, vagy e személyt bűncselekmény hiánya miatt felmentették?

                  3)

                  Különösen: Úgy kell-e értelmezni a 2014/42/EU irányelv 8. cikkét, hogy az e rendelkezésben foglalt, azon elítélt személy jogaira vonatkozó biztosítékokat, akinek vagyona elkobzás alá esik, a jelen eljáráshoz hasonló olyan eljárásban is alkalmazni kell, amely a büntetőeljárással párhuzamosan, attól függetlenül van folyamatban?

                  4)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartája 48. cikkének (1) bekezdésében rögzített ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jognak a Charta 48. cikkének (2) bekezdésében rögzített biztosítását és a tényleges érvényesülés elvét, hogy azok megengedik az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozást, amely:

                              —

                              bevezeti a meg nem állapított eredetű vagy nem bizonyított eredetű vagyon bűncselekményből származó vagyon jellegét (a Zakon za otnemane v polza na darzhavata na nezakonno pridobito imushtestvo [otm.]) (a jogellenesen szerzett vagyon elkobzásáról szóló törvény [hatályon kívül helyezve], a továbbiakban: ZOPDNPI);

                              —

                              bevezeti a vagyon jogellenes szerzésének megalapozott gyanújára vonatkozó vélelmet (a hatályon kívül helyezett ZOPDNPI 21. cikkének (2) bekezdése);

                              —

                              a vagyon eredetével és megszerzésének forrásával kapcsolatos bizonyítási terhet nem csak a vizsgálat alá vont személy, hanem harmadik személyek tekintetében is megfordítja, akiknek, illetve amelyeknek nem a saját vagyonuk eredetét, hanem a jogelődjük vagyonának eredetét kell bizonyítaniuk, még ingyenes szerzés esetén is;

                              —

                              bevezeti a „vagyoneltérést” mint a jogellenesen szerzett vagyon létének egyetlen és döntő bizonyítékát;

                              —

                              a bizonyítási terhet valamennyi érintett és nem csak az elítélt személy tekintetében fordítja meg, mégpedig az elítélésük előtt, illetve attól függetlenül is;

                              —

                              megengedi egy olyan, jogi és gazdasági vizsgálati és elemzési módszer alkalmazását, amelynek segítségével megállapítják a megfelelő vagyon jogellenes jellegére vonatkozó gyanút, valamint a vagyon értékét, minek során a gyanú kötelező erejű az eljáró bíróságra nézve anélkül, hogy a bíróság e módszer tartalma és alkalmazása tekintetében teljes körű bírósági felügyeletet gyakorolhatna?

                  5)

                  Úgy kell-e értelmezni a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (1) bekezdését, hogy az megengedi, hogy a nemzeti törvény a vagyon bűncselekmény útján történő szerzésére vonatkozó (az eljárásban megállapított és a bíróság által értékelt körülményekre tekintettel) megalapozott gyanút a vagyonnövekedés eredetének jogellenességére vonatkozó gyanúval (vélelemmel) váltja fel, amely jogellenességet kizárólag azon megállapított körülményre alapozzák, hogy a növekedés meghaladja a nemzeti törvényben megjelölt értéket (például 75 000 eurót tíz év alatt)?

                  6)

                  Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített, a tulajdonhoz való jogot mint az uniós jog általános elvét, hogy az megengedi az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozást, amely:

                              —

                              a jogellenesen szerzett vagyon tartalmára és mértékére vonatkozó megdönthetetlen vélelmet vezet be (a hatályon kívül helyezett ZOPDNPI 63. cikkének (2) bekezdése);

                              —

                              a szerzéssel és a rendelkezéssel kapcsolatos jogügyletek semmiségére vonatkozó megdönthetetlen vélelmet vezet be (a hatályon kívül helyezett ZOPDNPI 65. cikke) vagy

                              —

                              a (hatályon kívül helyezett) ZOPDNPI 76. cikkének (1) bekezdésében előírt, az ügyről való tájékoztatásukra irányuló eljárással korlátozza az elkobzás alá eső vagyonra vonatkozó önálló jogokkal rendelkező vagy ilyen jogokat érvényesítő harmadik személyek jogait?

                  7)

                  Rendelkeznek-e közvetlen hatállyal a 2014/42/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében és 8. cikkének (1)–(10) bekezdésében foglalt rendelkezések annyiban, hogy biztosítékokat és védzáradékokat írnak elő az elkobzással érintett személyek vagy jóhiszemű harmadik személyek számára?

         (1)  HL 2014. L 127., 39. o.; helyesbítés: HL 2014. L 138., 114. o.


title: C-798/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-337/19. sz., Paix et justice pour les juifs séfarades en Israël kontra Bizottság és Európa Tanács ügyben 2019. szeptember 5-én hozott végzése ellen a Paix et justice pour les juifs séfarades en Israël által 2019. október 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/16

      A Törvényszék (első tanács) T-337/19. sz., Paix et justice pour les juifs séfarades en Israël kontra Bizottság és Európa Tanács ügyben 2019. szeptember 5-én hozott végzése ellen a Paix et justice pour les juifs séfarades en Israël által 2019. október 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-798/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 279/21)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Paix et justice pour les juifs séfarades en Israël (képviselő: R. Paternel ügyvéd)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Európa Tanács
      A Bíróság (hetedik tanács) 2020. május 27-i végzésével a fellebbezést mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasította.


title: C-893/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-261/18. sz., Roxtec kontra EUIPO – Wallmax ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Roxtec AB által 2019. december 3-án benyújtott fellebbezés

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/16

      A Törvényszék (hatodik tanács) T-261/18. sz., Roxtec kontra EUIPO – Wallmax ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Roxtec AB által 2019. december 3-án benyújtott fellebbezés
      (C-893/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 279/22)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Roxtec AB (képviselők: T. Lampel Rechtsanwalt, K. Wagner Rechtsanwältin, J. Olsson advokat)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Wallmax Srl
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. március 12-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a fellebbező maga viseli saját költségeit.


title: C-80/20. sz. ügy: A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2020. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wilo Salmson France SAS kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/17

      A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2020. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wilo Salmson France SAS kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi
      (C-80/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/23)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunalul Bucureşti

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Wilo Salmson France SAS

         Alperesek: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2006/112/EK irányelv (1) 167. cikkének a 178. cikkével összefüggésben történő értelmezését illetően: a héarendszer működésének módjától függően van-e különbség a levonási jog keletkezésének időpontja és e jog gyakorlásának időpontja között?
                  E tekintetben azt kell tisztázni, hogy gyakorolható-e a héa levonásához való jog a termékbeszerzésről kiállított, héát tartalmazó (érvényes) számla hiányában?

                  2)

                  Ugyanezen rendelkezéseknek a 2008/9/EK irányelv (2) 14. cikke (1) bekezdése első mondatával összefüggésben történő értelmezését illetően: mely eljárási mozzanatot kell alapul venni a héalevonásához való jog gyakorlása szabályszerűségének értékelése céljából?
                  E tekintetben azt kell tisztázni, hogy benyújtható-e a „tárgyidőszak” előtt esedékessé vált, de a tárgyidőszakban kiszámlázott héa visszatérítése iránti kérelem?

                  3)

                  A 2008/9/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése a) pontja első mondatának ugyanezen rendelkezéseit a 2006/112/EK irányelv 167. és 178. cikkével összefüggésben történő értelmezését illetően: milyen hatással van a „tárgyidőszakot” megelőző termékbeszerzésekre vonatkozó számlák sztornírozása és új számlák kiállítása az e termékbeszerzésekhez kapcsolódó héa visszatéríttetéséhez való jog gyakorlására?
                  E tekintetben azt kell tisztázni, hogy abban az esetben, ha az eladó sztornírozza a termékbeszerzések vonatkozásában eredetileg kiállított számlákat, majd ezt követően új számlákat állít ki, a jogosultnak a termékbeszerzésekhez kapcsolódó héa visszatérítése kérelmezése iránti joga gyakorlása szempontjából az új számlák keltét kell-e alapul? Így kell-e eljárni egy olyan helyzetben, amikor az eredeti számlák sztornírozására és az új számlák kiállítására a jogosultnak nincs ráhatása, hanem az kizárólag az eladó mérlegelési mozgásterébe tartozik?

                  4)

                  A nemzeti szabályozás esedékességi feltételhez kötheti-e a héa [2008/9/EK] irányelvnek megfelelően engedélyezett visszatérítését abban az esetben, ha a helyes számlát a [visszatérítési] kérelem időszakában állították ki?

         (1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.)

         (2)  A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44. 3. o.)


title: C-81/20. sz. ügy: A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2020. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Mitliv Exim SRL kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/18

      A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2020. február 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Mitliv Exim SRL kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
      (C-81/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/24)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunalul Bucureşti

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SC Mitliv Exim SRL

         Alperesek: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétes-e alapeljárásban szereplőhöz hasonló körülmények vonatkozásában a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112 tanácsi irányelv (1) 2. és 273. cikkének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 50. cikkének és az EUMSZ 325. cikknek a rendelkezéseivel az alapeljárásban szereplőhöz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi szankciós intézkedések elfogadását/végrehajtását az adóalanynak minősülő jogi személlyel szemben mind a közigazgatási eljárásban, mind pedig a büntetőeljárásban, amely eljárások az ezen jogi személlyel szemben ugyanazon, adóelkerülésnek minősülő konkrét cselekmények miatt párhuzamosan folynak, abban az esetben, ha az uniós bíróság által az ítélkezési gyakorlatában meghatározott szempontok szerint a közigazgatási eljárásban a szankciónak büntetőjogi jellege is van, és e halmozott helyzetek összessége milyen mértékben jelent túlzott terhet a szóban forgó adóalany számára?

                  2)

                  Az 1) kérdésre adott válasz tükrében úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy azzal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az állam számára, hogy saját adóhatóságai révén ugyanezen, adóelkerülésnek minősülő anyagi jogi tények vonatkozásában a közigazgatási eljárás keretében ne vegye figyelembe a bűncselekménnyel okozott kár megtérítése jogcímén már megfizetett összeget, amely egyidejűleg az adókárt fedező összegnek is minősül, oly módon, hogy az egy meghatározott időszakra nem áll rendelkezésre, később pedig az adóalany terhére a közigazgatási eljárás keretében később a már kiegyenlített tartozáshoz kapcsolódóan járulékos adókötelezettségeket is megállapítson?

         (1)  HL 2006. L 347., 1. o.


title: C-99/20. sz. ügy: A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2020. február 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Siebenburgisches Nugat SRL, Hans Draser Internationales Marketing kontra Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/18

      A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2020. február 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Siebenburgisches Nugat SRL, Hans Draser Internationales Marketing kontra Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu
      (C-99/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/25)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Alba Iulia

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Siebenburgisches Nugat SRL, Hans Draser Internationales Marketing

         Alperesek: Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Úgy kell-e értelmezni a 2658/87 tanácsi rendelet (1) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát, hogy a jelen ügy tárgyát képező, általánosságban „függönyrúdkészlet alkotórészek, vagyis kész (festett, nikkellel bevont, krómmal bevont) csövek” megnevezést viselő áruk a szóban forgó nómenklatúra 8302 41 90 alszáma alá tartoznak, vagy azok annak 7306 30 77 alszáma alá tartoznak?

         (1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.).


title: C-116/20. sz. ügy: A Curtea de Apel Timişoara (Románia) által 2020. február 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Avio Lucos SRL kontra Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/19

      A Curtea de Apel Timişoara (Románia) által 2020. február 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Avio Lucos SRL kontra Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central
      (C-116/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/26)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Curtea de Apel Timişoara

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SC Avio Lucos SRL

         Alperesek: Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétes-e a 2014-es gazdasági évre vonatkozó pénzügyi támogatásra alkalmazandó [uniós] joggal, különösen a 73/2009/EK rendelettel (1) és az 1122/2009 rendelettel (2) olyan kötelezettségnek a nemzeti jog révén történő megállapítása, hogy a területalapú rendszerekből származó pénzügyi támogatásban való részesüléshez bizonyítani kell az adott földterület használatához való jogot?

                  2)

                  Amennyiben a fent említett [uniós] joggal nem ellentétes az első kérdésben megjelölt nemzeti szabályozás, ellentétes-e az [uniós] joggal (azon belül az arányosság elvével) – abban a konkrét esetben, amelyben a kedvezményezett a mezőgazdasági terület hasznosításához való jogot legelőterület koncessziójára vonatkozó (bérleti díj ellenében a kérelmező számára saját kockázatára és előnyére használati jogot biztosító) szerződés bemutatásával igazolta – az olyan nemzeti szabályozás, amely az ilyen koncessziós szerződés megkötésének érvényességi feltételéül előírja, hogy a jövőbeni koncessziós jogosult kizárólag tenyésztő vagy állattulajdonos lehet?

                  3)

                  A mezőgazdasági tevékenység 73/2009/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalmába tartozik-e valamely területalapú rendszer olyan kedvezményezettjének a tevékenysége, amely – a legelő koncessziójára vonatkozó szerződésnek a szóban forgó legelőterület hasznosításához való jog, valamint a 2014-es gazdasági évre vonatkozó támogatási jogosultság megszerzése céljából történő megkötését követően – állattenyésztőkkel olyan együttműködési szerződést köt, amelynek révén lehetővé teszi e koncesszió tárgyát képező földterületnek állatok legeltetése céljából történő ingyenes használatát azzal, hogy a koncessziós jogosult fenntartja magának a földterület használatához való jogot, azonban kötelezettséget vállal arra, hogy nem akadályozza a legeltetést, és hogy gyéríti a legelőterületet?

                  4)

                  Ellentétes-e az [uniós] joggal a polgári perrendtartás 431. cikkének a jogerős bírósági határozat jogerejével kapcsolatos (2) bekezdéséhez hasonló nemzeti szabályozás olyan értelmezése – amely szerint az olyan jogerős bírósági határozat, amellyel valamely, kifizetés iránti kérelem elfogadhatatlanságát állapították meg amiatt, hogy nem teljesült a 2014-es gazdasági évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem tárgyát képező földterület hasznosítási/használati jogcíme jogszerűségének nemzeti jogi követelménye (olyan jogvita keretében, amelyben szankciók több évre kiterjedő alkalmazására vonatkozó határozat megsemmisítését kérték) –, amelynek következtében nem vizsgálható az említett nemzeti követelmény 2014-es gazdasági évre alkalmazandó [uniós] jognak való megfelelősége olyan új jogvita keretében, amelynek tárgyát a kérelmező részére ezen 2014-es gazdasági év vonatkozásában jogosulatlanul kifizetett összegek visszatérítésére irányuló, a korábbi jogerős bírósági határozatban megvizsgált tényállással és nemzeti rendelkezésekkel egyező tényálláson és nemzeti rendelkezéseken alapuló határozat jogszerűségének vizsgálata képezi?

         (1)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 30., 16. o.; helyesbítés: HL 2009. L 213., 30. o.; HL 2010. L 43., 7. o.).

         (2)  A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (HL 2009. L 316., 65. o.).


title: C-145/20. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Németország) által 2020. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DS kontra Porsche Inter Auto GmbH & Co KG, Volkswagen AG

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/20

      Az Oberster Gerichtshof (Németország) által 2020. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DS kontra Porsche Inter Auto GmbH & Co KG, Volkswagen AG
      (C-145/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/27)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: DS

         Alperesek: Porsche Inter Auto GmbH & Co KG, Volkswagen AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikke (2) bekezdésének d) pontját, hogy a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálya alá eső jármű az azonos fajtájú áruk tekintetében szokásos minőséget és teljesítményt mutatja fel, amelyet a fogyasztó észszerűen elvárhat, ha a jármű a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontja és 5. cikkének (2) bekezdése értelmében vett tiltott hatástalanító berendezéssel van felszerelve, a jármű típusa azonban mégis érvényes EK-típusjóváhagyással rendelkezik, így a jármű közúti közlekedésben használható?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy az e rendelet 3. cikkének 10. pontja értelmében vett hatástalanító berendezés, amely úgy van kialakítva, hogy a kipufogógáz-visszavezetés a laboratóriumi körülmények közötti próbaüzemen kívüli valós vezetési feltételek között csak akkor működik teljes mértékben, ha a külső hőmérséklet 15 oC és 33 oC között van, e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint megengedhető lehet, vagy az említett kivétel már eleve nem alkalmazható a kipufogógáz-visszavezetés teljes körű működésének olyan feltételekre való korlátozása miatt, amelyek az Európai Unió bizonyos részein csak az év mintegy felében állnak fenn?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni az 1999/44/EK irányelv 3. cikkének (6) bekezdését, hogy a járműnek a 715/2007/EK rendelet – e rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett – 3. cikkének 10. pontja szerinti tiltott hatástalanító berendezéssel való felszerelésében megnyilvánuló hiba akkor minősül e rendelkezés értelmében csekély mértékűnek, ha az átvevő e berendezés meglétének és működési módjának ismeretében mégis megvásárolta a járművet?

         (1)  HL 1999. L 171., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 4. kötet, 223. o.

         (2)  HL 2007. L 171., 1. o.


title: C-148/20. sz. ügy: Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AC kontra Deutsche Lufthansa AG

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/21

      Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AC kontra Deutsche Lufthansa AG
      (C-148/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/28)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Amtsgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: AC

         Alperes: Deutsche Lufthansa AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összeegyeztethető-e a az (EU) 2016/681 irányelv (1) az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkével a következő pontok tekintetében:

                  1.)

                  Kellően meghatározottnak bizonyulnak-e a Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az irányelv alapján továbbítandó PNR-adatok?

                  2.)

                  Az irányelv a hatályára figyelemmel a Charta 7. és 8. cikkében foglaltak figyelembevételével megfelelő tárgyi különbséget tesz-e a PNR-adatok gyűjtése és továbbítása tekintetében, figyelemmel a járatok típusára és az adott országban fennálló fenyegetettségre, valamint az adatbázisokkal és sablonokkal való összehasonlításra?

                  3.)

                  Összeegyeztethető-e a Charta 7. és 8. cikkével az összes PNR-adat tárolásának általános és differenciálatlan időtartama?

                  4.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel megfelelő eljárásjogi védelmet biztosít-e az irányelv az utasok számára a megőrzött PNR-adatok felhasználása tekintetében?

                  5.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az európai alapvető jogok megfelelő védelmét biztosítja-e az irányelv a PNR-adatoknak a harmadik országok hatóságai részére harmadik országok által történő továbbítása során?

         (1)  Az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/681 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 119., 132. o.)


title: C-149/20. sz. ügy: Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DF kontra Deutsche Lufthansa AG

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/21

      Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DF kontra Deutsche Lufthansa AG
      (C-149/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/29)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Amtsgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: DF

         Alperes: Deutsche Lufthansa AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összeegyeztethető-e a az (EU) 2016/681 irányelv (1) az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkével a következő pontok tekintetében:

                  1.)

                  Kellően meghatározottnak bizonyulnak-e a Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az irányelv alapján továbbítandó PNR-adatok?

                  2.)

                  Az irányelv a hatályára figyelemmel a Charta 7. és 8. cikkében foglaltak figyelembevételével megfelelő tárgyi különbséget tesz-e a PNR-adatok gyűjtése és továbbítása tekintetében, figyelemmel a járatok típusára és az adott országban fennálló fenyegetettségre, valamint az adatbázisokkal és sablonokkal való összehasonlításra?

                  3.)

                  Összeegyeztethető-e a Charta 7. és 8. cikkével az összes PNR-adat tárolásának általános és differenciálatlan időtartama?

                  4.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel megfelelő eljárásjogi védelmet biztosít-e az irányelv az utasok számára a megőrzött PNR-adatok felhasználása tekintetében?

                  5.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az európai alapvető jogok megfelelő védelmét biztosítja-e az irányelv a PNR-adatoknak a harmadik országok hatóságai részére harmadik országok által történő továbbítása során?

         (1)  Az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/681 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 119., 132. o.)


title: C-150/20. sz. ügy: Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BD kontra Deutsche Lufthansa AG

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/22

      Az Amtsgericht Köln (Németország) által 2020. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BD kontra Deutsche Lufthansa AG
      (C-150/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/30)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Amtsgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: BD

         Alperes: Deutsche Lufthansa AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összeegyeztethető-e a az (EU) 2016/681 irányelv (1) az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkével a következő pontok tekintetében:

                  1.)

                  Kellően meghatározottnak bizonyulnak-e a Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az irányelv alapján továbbítandó PNR-adatok?

                  2.)

                  Az irányelv a hatályára figyelemmel a Charta 7. és 8. cikkében foglaltak figyelembevételével megfelelő tárgyi különbséget tesz-e a PNR-adatok gyűjtése és továbbítása tekintetében, figyelemmel a járatok típusára és az adott országban fennálló fenyegetettségre, valamint az adatbázisokkal és sablonokkal való összehasonlításra?

                  3.)

                  Összeegyeztethető-e a Charta 7. és 8. cikkével az összes PNR-adat tárolásának általános és differenciálatlan időtartama?

                  4.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel megfelelő eljárásjogi védelmet biztosít-e az irányelv az utasok számára a megőrzött PNR-adatok felhasználása tekintetében?

                  5.)

                  A Charta 7. és 8. cikkére figyelemmel az európai alapvető jogok megfelelő védelmét biztosítja-e az irányelv a PNR-adatoknak a harmadik országok hatóságai részére harmadik országok által történő továbbítása során?

         (1)  Az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/681 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 119., 132. o.)


title: C-152/20. sz. ügy: A Tribunalul Mureş (Románia) által 2020. március 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DG, EH kontra SC Gruber Logistics SRL

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/23

      A Tribunalul Mureş (Románia) által 2020. március 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DG, EH kontra SC Gruber Logistics SRL
      (C-152/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/31)
      Az eljárás nyelve: román

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunalul Mureş

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: DG, EH

         Alperes: SC Gruber Logistics SRL

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 8. cikkét, hogy az egyéni munkaszerződésre alkalmazandó jog megválasztása esetén nem alkalmazható a munkavállaló rendszerinti munkavégzésének helye szerinti ország joga vagy pedig úgy, hogy az alkalmazandó jog megválasztása esetén nem alkalmazható a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének második mondata?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkét, hogy a munkavállaló rendszerinti munkavégzésének helye szerinti országban alkalmazandó minimálbér olyan jogosultság, amely a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében „a jogválasztás hiányában […] alkalmazandó jog olyan rendelkezései [közé tartozik], amelyektől megállapodás útján nem lehet eltérni”?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkét, hogy azzal ellentétes, hogy a román munka törvénykönyve rendelkezéseinek az egyéni munkaszerződésben történő megjelölése a román jog megválasztásának feleljen meg, mivel Romániában közismert, hogy a törvény
                        kötelezően
                      előírja, hogy a román jog megválasztására vonatkozó szerződési feltételt kell rögzíteni az egyéni munkaszerződésben? Másképpen megfogalmazva, úgy kell-e értelmezni a 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkét, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti szabályok és gyakorlatok, amelyek az egyéni munkaszerződések kötelező elemévé teszik a román jog megválasztására vonatkozó szerződési feltételt?

         (1)  A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17 i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma I”); HL 2008. L 177. 6. o.)


title: C-157/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FI kontra Eurowings GmbH

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/23

      A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FI kontra Eurowings GmbH
      (C-157/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/32)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Düsseldorf

         Az alapeljárás felei

         Fellebbező: FI

         A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: Eurowings GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Az üzemeltető légifuvarozó saját személyzetének (a jelen ügyben a légiutas-kísérők) szakszervezet által szervezett sztrájkja a 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett „rendkívüli körülménynek” minősül-e?

         (1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).


title: C-177/20. sz. ügy: A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2020. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Grossmania” Mezőgazdasági Termelő és Szolgáltató Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/24

      A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2020. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Grossmania” Mezőgazdasági Termelő és Szolgáltató Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal
      (C-177/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/33)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Győri Törvényszék (korábban Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság)

         Az alapeljárás felei

         Felperes:„Grossmania” Mezőgazdasági Termelő és Szolgáltató Kft.

         Alperes: Vas Megyei Kormányhivatal

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés 267. cikkét akként kell-e értelmezni, miszerint ha az Európai Unió Bírósága egy előzetes döntéshozatali eljárás keretében hozott előzetes döntésében megállapította egy tagállami jogszabályi rendelkezés uniós jogba ütközését, ezen tagállami jogszabályi rendelkezés a későbbi, tagállami hatósági és bírósági eljárásokban sem alkalmazható – függetlenül attól, hogy a későbbi eljárás alapját képező tényállás nem teljesen azonos a korábbi előzetes döntéshozatali eljárás alapját képező tényállással?


title: C-178/20. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2020. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pharma Expressz Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. kontra Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/24

      A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2020. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pharma Expressz Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. kontra Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet
      (C-178/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/34)
      Az eljárás nyelve: magyar

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Fővárosi Törvényszék (korábban Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Pharma Expressz Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.

         Alperes: Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2001/83/EK (1) irányelv 70-73. cikkeiből következik-e, hogy az egyik tagállamban orvosi rendelvény nélkül kiadható gyógyszert a másik tagállamban is orvosi rendelvény nélkül kiadható gyógyszernek kell tekinteni, akkor is, ha ez utóbbi másik tagállamban a szóban forgó gyógyszer nem rendelkezik forgalombahozatali engedéllyel és besorolással?

                  2)

                  Az EUMSZ 36. cikke értelmében az emberek egészségének és életének védelme érdekében indokolt-e az a mennyiségi korlátozás, amely a valamely tagállamban forgalombahozatali engedéllyel nem, de egy másik EGT-tagállamban forgalombahozatali engedéllyel rendelkező gyógyszer megrendelésének és betegnek történő kiadásának feltételeként az orvosi rendelvény és a gyógyszerészeti hatóság nyilatkozatának meglétét írja elő, abban az esetben is, ha a másik tagállamban a gyógyszer orvosi rendelvény nélkül kiadható gyógyszerként törzskönyvezett?

         (1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001., L 311., 67. o., magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.)


title: C-189/20. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2020. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Laudamotion GmbH kontra Verein für Konsumenteninformation

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/25

      Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2020. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Laudamotion GmbH kontra Verein für Konsumenteninformation
      (C-189/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/35)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Laudamotion GmbH

         Ellenérdekű fél: Verein für Konsumenteninformation

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012/EU rendelet (1) rendelkezéseit, különösen annak 25. cikkét, 17. cikkének (3) bekezdését és 19. cikkét – adott esetben a 67. cikkre is tekintettel –, hogy azokkal ellentétes a joghatóságot kikötő megállapodások tisztességtelen jellegének a 93/13/EGK irányelv, (2) illetve a megfelelő nemzeti átültető rendelkezések alapján történő vizsgálata?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdése első mondatának utolsó tagmondatát („feltéve, hogy a szóban forgó tagállam joga értelmében a megállapodás az anyagi érvényességet illetően nem minősül semmisnek”), hogy az – a harmonizált jogterületen kívül is – lehetővé teszi a joghatóságot kikötő megállapodás alapján joghatósággal rendelkező tagállam nemzeti jogán alapuló tartalmi vizsgálatot?

                  3)

                  Az első és második kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
                  A joghatóságot kikötő megállapodás alapján joghatósággal rendelkező tagállam joga vagy a felhívott tagállam lex causae-ja határozza-e meg a tisztességtelen jelleg 93/13/EGK irányelven alapuló vizsgálata során alkalmazandó nemzeti átültető rendelkezéseket?

         (1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).

         (2)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.).


title: C-190/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DocMorris NV kontra Apothekerkammer Nordrhein

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/26

      A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DocMorris NV kontra Apothekerkammer Nordrhein
      (C-190/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/36)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: DocMorris NV

         Alperes: Apothekerkammer Nordrhein

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Összhangban áll-e a 2001/83/EK irányelv (1) VIII. címének rendelkezéseivel, különösen pedig ezen irányelv 87. cikkének (3) bekezdésével, ha valamely nemzeti rendelkezést (a jelen ügyben a [Heilmittelwerbegesetz] [a gyógyászat terén alkalmazott reklámokról szóló törvény[, a továbbiakban:] HWG] 7. § -a (1) bekezdésének első mondatát) úgy értelmeznek, hogy valamely más tagállamban letelepedett csomagküldő gyógyszertár nem szervezhet nyereményjátékot ügyfélszerzés céljából, ha a nyereményjátékban való részvétel feltétele egy emberi felhasználásra szánt, vényköteles gyógyszerre vonatkozó vény beküldése, a kitűzött nyeremény nem gyógyszer, hanem valamely más tárgy (a jelen ügyben: egy 2 500 euró értékű elektromos kerékpár és elektromos fogkefék), és nem kell attól tartani, hogy a gyógyszerek észszerűtlen vagy túlzott használatára ösztönöznek?

         (1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.; helyesbítések: HL 2006. L 235., 24. o.; HL 2014. L 239., 81. o.; HL 2019. L 317., 115. o.).


title: C-197/20. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KAHL GmbH & Co KG kontra Hauptzollamt Hannover

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/26

      A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KAHL GmbH & Co KG kontra Hauptzollamt Hannover
      (C-197/20. sz. ügy)
      (2020/C 279/37)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Hamburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: KAHL GmbH & Co KG

         Alperes: Hauptzollamt Hannover

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Alkalmazandók-e a Kombinált Nómenklatúra (1) 1521 9099 vámtarifaalszámához fűzött magyarázó megjegyzések (2) annyiban, amennyiben azokban a „geschmolzen” (olvasztott) szó szerepel?

                  2)

                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a Kombinált Nómenklatúra 1521 9091 vámtarifaalszáma értelmében vett „nyers” fogalmát, hogy e vámtarifaalszám alá kell besorolni az exportáló országban megolvasztott méhviaszt, amelyből a megolvasztás során mechanikusan eltávolították az idegen testeket, minek eredményeként a méhviaszban még maradnak idegen testek?

         (1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2019. október 9-i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2019. L 280., 1. o.) módosított, a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.).

         (2)  Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (HL 2019. C 119., 1. o.)