title: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. május 7-i ítélete.#Siebrand BV kontra Staatssecretaris van Financiën.#Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Hoge Raad der Nederlanden - Hollandia.#Kombinált Nómenklatúra - 2206 és 2208 vámtarifaszám - Desztillált alkoholt tartalmazó erjesztett ital - Gyümölcsből vagy természetes termékből előállított ital - Anyagok hozzáadása - Következmények - Az eredeti ital ízének, szagának és kinézetének elvesztése.#C-150/08. sz. ügy.

text:
      C‑150/08. sz. ügy
      Siebrand BV
      kontra
      Staatssecretaris van Financiën
      (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
      „Kombinált Nómenklatúra – 2206 és 2208 vámtarifaszám – Desztillált alkoholt tartalmazó erjesztett ital – Gyümölcsből vagy természetes termékből előállított ital – Anyagok hozzáadása – Következmények – Az eredeti ital ízének, szagának és kinézetének elvesztése”
      Az ítélet összefoglalása
      Közös Vámtarifa – Vámtarifaszámok – Különböző anyagok hozzáadásával gyümölcsből vagy természetes termékből előállított, desztillált
            alkoholt tartalmazó erjesztett italok
      (2658/87 tanácsi rendelet, I. melléklet, 2206 és 2208 vámtarifaszám; 2587/91 bizottsági rendelet)
      Az eredetileg a 2587/91 rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló
         2658/87 rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 2206 vámtarifaszám alá besorolt erjesztett alkohol alapú
         italok, amelyek meghatározott arányú desztillált alkohol, víz, cukorszirup, ízesítő‑ és színezőanyagok, valamint némelyikük
         esetében tejszín‑alap hozzáadása következtében elvesztették a meghatározott gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből
         előállított ital ízét, szagát és/vagy kinézetét, nem a Kombinált Nómenklatúra 2206, hanem annak 2208 vámtarifaszáma alá tartoznak,
         figyelembe véve elsősorban a lényeges objektív jellemzőiket és tulajdonságaikat, többek között a desztilláltalkohol‑tartalmukat,
         másodszor az érzékszervi jellemzőiket, és végül az alkoholtartalmú italkénti rendeltetetésüket.

      (vö. 35–40. pont és a rendelkező rész)
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
      2009. május 7.(*)

      „Kombinált Nómenklatúra – 2206 és 2208 vámtarifaszám – Desztillált alkoholt tartalmazó erjesztett ital – Gyümölcsből vagy természetes termékből előállított ital – Anyagok hozzáadása – Következmények – Az eredeti ital ízének, szagának és kinézetének elvesztése”
      A C‑150/08. sz. ügyben,
      az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia)
         a Bírósághoz 2008. április 14‑én érkezett, 2008. március 21‑i határozatával terjesztett elő az előtte

      a Siebrand BV
      és
      a Staatssecretaris van Financiën
      között folyamatban lévő eljárásban,
      A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
      tagjai: A. Rosas tanácselnök, A. Ó Caoimh, J. N. Cunha Rodrigues, J. Klučka (előadó), és A. Arabadjiev bírák,
      főtanácsnok: J. Kokott,
      hivatalvezető: R. Şereş tanácsos,
      tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2009. március 4‑i tárgyalásra,
      figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
      –        a Siebrand BV képviseletében G. J. Slooten advocaat,
      –        a holland kormány képviseletében C. M. Wissels és M. Noort, meghatalmazotti minőségben,
      –        a görög kormány képviseletében I. Bakopoulos, O. Patsopoulou és M. Tassopoulou, meghatalmazotti minőségben,
      –        az Egyesült Királyság Kormánya képviseletében V. Jackson, meghatalmazotti minőségben, segítője: K. Beal barrister,
      –        az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében Sipos A. és W. Roels, meghatalmazotti minőségben,
      tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa
         nélkül kerül sor,

      meghozta a következő
      Ítéletet
      1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 1991. július 26‑i 2587/91/EGK bizottsági rendelettel (HL L 259., 1. o.) módosított,
         a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet
         (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o., a továbbiakban: 2658/87 rendelet) I. mellékletében
         szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) értelmezésére vonatkozik.

      2        Ezt a keresetet a kampeni (Hollandia) székhelyű Siebrand B.V. (a továbbiakban: Siebrand) és a Staatssecretaris van Financiën
         (pénzügyi államtitkár) között a 2003. július és 2004. február közötti időszakot érintő, e társaság által előállított három
         alkoholtartalmú italt terhelő, jövedéki adóra vonatkozó nyolc utólagos adómegállapítás tárgyában folyamatban lévő eljárásban
         terjesztették elő.

       Jogi háttér
      3        Az alapeljárásban vitatott utólagos adómegállapítások az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének
         összehangolásáról szóló, 1992. október 19‑i 92/83/EGK tanácsi irányelvet (HL L 316., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet,
         1. kötet, 206. o.) átültető holland jövedéki adóról szóló törvényen (Wet op de accijns) alapultak.

      4        Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó‑mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19‑i 92/84/EGK tanácsi irányelvben
         (HL L 316., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 213. o.) meghatározott kulccsal jövedékiadó‑köteles termékek
         körének meghatározása érdekében a 92/83 irányelv 26. cikke az ezen irányelv elfogadásakor hatályos KN‑re hivatkozik.

       A KN
      5        A KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amelyet a később a Vámigazgatások Világszervezetévé
         átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapított meg, és a Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi egyezmény vezetett
         be, amely utóbbit az Európai Gazdasági Közösség részéről az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény
         és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar
         nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.

      6        A 2658/87 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a KN a vámtarifaszámokat és a hatjegyű vámtarifaalszámokat
         illetően megegyezik a HR‑rel.

      7        A KN első része I. szakaszának A. fejezetében találhatók a KN általános értelmezési szabályai (a továbbiakban: általános szabályok),
         amelyek különösen az alábbiakat írják elő:

      „Az áruknak a [KN‑be] történő besorolására a következő elvek az irányadók:
      1.      Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk
         besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz
         tartozó megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő
         rendelkezések alapján kell meghatározni.

      2.      […]
      b)      A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak
         vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. […] Az egynél több alapanyagból
         […] álló áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint kell eljárni.

      3.      Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne
         besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:

      a)      Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal
         szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert
         […] árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére […] vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra
         vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad,
         mint a szóba jöhető többi.

      b)      Az[on] áruk keverékét […], amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag […] szerint kell
         besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.

      […]”
      8        Ami az alapeljárásban szereplő termékeket illeti, a KN tartalmazza az „Élelmiszer‑készítmények; italok, alkoholtartalmú folyadékok
         és ecet; dohány és elkészített dohánypótlók” című IV. áruosztályt. Ebben az áruosztályban található többek között az „Italok,
         alkoholtartalmú folyadékok és ecet” elnevezésű 22. árucsoport. Ebben az árucsoportban szerepel a „Más erjesztett ital (pl.:
         almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok másutt nem említett keverékei”
         elnevezésű 2206 vámtarifaszám, valamint a „Nem denaturált etil‑alkohol kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal;
         szesz, likőr és más szeszes ital […]” elnevezésű 2208 vámtarifaszám.

      9        A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése, valamint a 10. cikke értelmében az Európai
         Közösségek Bizottsága fogadja el a KN‑re vonatkozó magyarázó megjegyzéseket (a továbbiakban: a KN magyarázata).

      10      A KN magyarázata a 2206 vámtarifaszámnál – a 2206 00 31‑2206 00 89 alszámokra vonatkozó „más” termékek vonatkozásában – az
         alábbiakat tartalmazza:

      „Ezen alszámok alá a 2206 vtsz. HR Magyarázata második bekezdésének (1)–(10) pontjaiban leírt termékek tartoznak.”
      11      A KN 2206 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázat a következőképp pontosítja a 2206 00 51–2206 00 89 alszám alatt hivatkozott
         „nem habzóbor tartályban (palackban)” elnevezésű italok fogalmát:

      „Ide azok az italok tartoznak, amelyeket nem friss szőlőmust természetes erjesztésével állítottak elő, hanem koncentrált szőlőmustból
         készültek. Az ilyen must stabil és kívánság szerint felhasználásig tárolható.

      Az erjedési folyamatot általában élesztővel indítják meg. Az erjesztés előtt vagy alatt cukrot is adagolhatnak a musthoz.
         Az így nyert terméket végül édesíthetik, szesszel erősíthetik vagy keverhetik is.”

      12      A KN 2208 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázat így szól:

      „A 2208 vtsz. alá tartozó szesz, likőr és más alkoholos ital általában emberi fogyasztásra szánt alkoholos folyadék, amely
         a következőképpen készül:

      –        természetes erjesztett folyadék, mint pl. a bor vagy almabor, vagy előzetesen erjesztett gyümölcs, borseprő, gabona vagy más
         növényi termék közvetlen lepárlásával (aroma hozzáadásával is),

      –        vagy a lepárlással előállított alkoholhoz egyszerűen különféle aromaanyagokat és néha cukrot adva.
      A különböző alkoholos italokat a 2208 vtsz. HR Magyarázata harmadik bekezdésének (1)–(17) pontja írja le.
      Ami a nem denaturált alkoholos italt illeti, az még akkor is e vtsz. alá osztályozandó, ha 80 térfogatszázalékos vagy azt
         meghaladó az alkoholtartalma, akár alkalmas italként közvetlen fogyasztásra, akár nem.

      Nem tartoznak e vtsz. alá az erjesztéssel nyert alkoholos italok (2203 00–2206 00 vtsz.).”
       A HR
      13      A HR‑ről szóló 1983. június 14‑i nemzetközi egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése szerint minden Szerződő Fél kötelezettséget
         vállal arra, hogy tarifa‑ és statisztikai nómenklatúrái megegyeznek a HR‑rel. A Szerződő Felek tehát kötelesek minden hozzátoldás
         és változtatás nélkül felhasználni annak valamennyi vámtarifaszáma és alszáma szövegét, valamint a hozzájuk tartozó kódszámokat,
         továbbá követik az említett rendszer számozási sorrendjét. Ugyanez a rendelkezés írja elő, hogy a Szerződő Felek kötelezettséget
         vállalnak arra is, hogy alkalmazzák a HR általános értelmezési szabályait, valamint a HR áruosztályainak, árucsoportjainak
         és alszámainak valamennyi megjegyzését, valamint nem módosítják utóbbiak hatályát.

      14      A Vámigazgatások Világszervezete fogadja el a HR‑re vonatkozó magyarázó megjegyzéseket (a továbbiakban: a HR magyarázata).
         A KN 2206 vámtarifaszámra vonatkozóan a HR magyarázata előírja:

      „Ide kell osztályozni minden erjesztett italt a 2203–2205 vtsz.‑ok alatt említettek kivételével, ide tartoznak többek között:
      1)      Az almabor, az alma levének erjesztésével nyert alkoholos ital.
      […]
      Mindezek az italok lehetnek természetes habzó képességűek vagy mesterségesen széndioxiddal telítettek. Ezeket e vtsz. alá
         kell osztályozni akkor is, ha hozzáadott alkohollal felerősítették, vagy ha az alkoholtartalom a további erjedés során emelkedik,
         feltéve, hogy jellegük alapján továbbra is e vtsz. alá tartoznak.

      Ide tartoznak az erjesztett italok alkoholmentes italokkal való keverékei és a 22. árucsoport ezt megelőző vtsz.‑ai alá tartozó
         erjesztett italok keverékei, pl. citromlének (limonádé) sörrel vagy borral, sörnek borral való keverékei, 0,5 térfogatszázalékot
         meghaladó alkoholtartalommal.

      […]”.
      15      A KN 2208 vámtarifaszámra vonatkozóan a HR magyarázata előírja:

      „E vtsz. alá kell osztályozni bármilyen alkoholtartalommal:
      A)      Az olyan szeszt, amelyet bor, almabor vagy más erjesztett ital vagy erjesztett szemes termények vagy más növényi termények
         lepárlásával állítanak elő, ízesítőanyagok hozzáadása nélkül; ezek egészben vagy részben megtartják azokat a másodlagos alkotórészeket
         [észterek, aldehidek, savak, magasabb fokú alkoholok stb.], amelyek a szesznek sajátos egyéni ízét és zamatát adják.

      B)      A likőrt és a szíverősítőt, amelyek olyan alkoholos italok, amelyekhez cukrot, mézet vagy más természetes édesítőszert és
         kivonatot vagy esszenciát adtak (pl. lepárlással előállított alkoholos italok, vagy olyanok, amelyekben etilalkoholhoz vagy
         lepárolt alkoholhoz az alábbiak közül egyet vagy többet kevertek: gyümölcsök, virágok vagy más növényi részek, kivonatok,
         eszenciák, illóolajok vagy levek, koncentráltak is). Ide tartoznak a cukorkristályokat tartalmazó likőrök és szíverősítők,
         a gyümölcslé‑likőrök, tojáslikőrök, gyógynövény‑likőrök, erdei gyümölcs alapú likőrök, fűszeres likőrök, tealikőrök, csokoládélikőrök,
         tejlikőrök és mézlikőrök.

      C)      Minden egyéb szeszes italt, amely nem tartozik a jelen árucsoport egyik előző vtsz.‑a alá sem.”
      16      E magyarázó megjegyzés az érintett termékeket példálózó jelleggel sorolja fel:

      „[…]
      (7)      Az olyan likőrt, amelyet színe vagy sűrűsége miatt „krém” néven ismernek. Ez általában viszonylag alacsony alkoholtartalmú és nagyon édes (pl. a kakaó, vanília, banán, kávé stb. krémlikőr).
         E vtsz. alá tartozik az [az] ital is, amely szesznek és olyan anyagoknak az emulziójából áll, mint a tojássárgája vagy tejszín stb.

      (8)      Ízesített likőrt (ratafia). Gyümölcslevekből nyert likőrféle; gyakran kis mennyiségben hozzáadott zamatanyagokat tartalmaznak (cseresznyéből, fekete
         ribizliből, málnából vagy sárgabarackból, ratafiából stb.).

      […]
      (15)      A gyümölcs‑ vagy zöldséglevet hozzáadott alkoholtartalommal és 0,5 térfogatszázalékot meghaladó alkoholtartalommal, kivéve
         a 2204 vtsz. alá tartozó termékeket.

      […]
      (17)      Italt, amelyet bor utánzására készítenek úgy, hogy a lepárlással nyert szeszt gyümölcslével és/vagy vízzel, cukorral, színező‑,
         ízesítő‑ vagy más anyagokkal összekeverik, a 2204 vtsz. alá tartozó termékek kivételével.”

      17      A 3. b) általános szabályra vonatkozóan a HR magyarázatának VIII. pontja kimondja, hogy az a tényező, amely az áru lényeges
         jellegét meghatározza, árufajták szerint változik; a jelleg meghatározható például az alapanyag vagy alkotórész természete,
         terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint.

       Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
      18      Siebrand alkoholtartalmú és alkoholmentes italokat előállító társaság. Többek között a „Pina Colada”, „Whiskey Cream” és „Apfel
         Cocktail” nevű három alkoholtartalmú italt gyártja. Ezen italok almaborból készülnek, desztillált alkohol, víz, cukorszirup,
         különböző ízesítő‑ és színezőanyagok, valamint különösen a Pina Colada, illetve a Whiskey Cream italok esetében tejszínalap
         hozzáadásával. Mindhárom ital 14,5 térfogatszázalék alkoholtartalommal rendelkezik, amelyből 12 térfogatszázalék jut a desztillált
         alkoholra és 2,5 térfogatszázalék az almakoncentrátum erjesztése során keletkező alkoholra.

      19      2003. január 1‑jéig a szóban forgó termékeket az adóhatóság a KN 2206 vámtarifaszám alá sorolta be, amely meghatározza a rá
         alkalmazandó jövedéki adó kulcsát is. Ugyanakkor a Staatssecretaris van Financiën 2003. január 15‑ei határozatának megfelelően
         az adóhatóság arra a megállapításra jutott, hogy tekintettel a szóban forgó termékek alkoholtérfogat‑százalékára és jellegére,
         a nevezett italokat 2003. január 1‑jétől a KN 2208 vámtarifaszám alá kell besorolni. Ebből magasabb jövedékiadó‑kulcs következik.

      20      Az adóhatóság 2003. július 1‑jéig elhalasztotta az új kulcs alkalmazását, azonban a 2003 júliusától 2004 februárjáig terjedő
         időszakra vonatkozóan nyolc utólagos adómegállapítást intézett a Siebrandhoz. A Siebrand vitatta ezen utólagos adómegállapításokat,
         de az adóhatóság a panaszról szóló határozatában fenntartotta az álláspontját.

      21      A Siebrand ezért keresetet nyújtott be az Gerechtshof te Arnhemhez, amely úgy határozott, hogy a termékeket a KN 2208 vámtarifaszám
         alá kell besorolni.

      22      A Siebrand ezen ítélet ellen fellebbezést nyújtott be a Hoge Raad der Nederlandenhez, amely az eljárás felfüggesztéséről határozott,
         és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:

      „1)      Besorolható‑e olyan ital a [KN] 2206 vámtarifaszám alá, amely bizonyos arányban desztillált alkoholt tartalmaz, egyebekben
         azonban megfelel e vámtarifaszám meghatározásának, ha ezen ital esetében erjesztett italról van szó, amely víz és meghatározott
         anyagok hozzáadása következtében elvesztette a meghatározott gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből előállított
         ital ízét, szagát és/vagy kinézetét?

      2)      Ha az első kérdésre igenlő válasz adandó, mely kritérium alapján kell megállapítani, hogy az italt desztillált alkohol tartalma
         miatt mégis a KN 2208 vámtarifaszám alá kell‑e besorolni?”

       Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
      23      Kérdéseivel, amelyeket együtt indokolt vizsgálni, az előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy az eredetileg
         a KN 2206 vámtarifaszám alá tartozó erjesztett alkohol alapú italok, amelyek meghatározott arányú desztillált alkohol, víz,
         cukorszirup, ízesítő‑ és színezőanyagok, valamint némelyikük esetében tejszín‑alap hozzáadása következtében elvesztették a
         meghatározott gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből előállított ital ízét, szagát és/vagy kinézetét, erjesztett
         italként a KN 2206 vámtarifaszám alá vagy desztillátumként a KN 2208 vámtarifaszám alá tartoznak‑e?

      24      E tekintetben emlékeztetni kell az állandó ítélkezési gyakorlatra, amely szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése
         érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között
         kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszám és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (lásd különösen
         a C‑142/06. sz. Olicom‑ügyben 2007. július 18‑án hozott ítélet [EBHT 2007., I‑6675. o.] 16. pontját, valamint a C‑362/07.
         és C‑363/07. sz., Kip Europe és társai egyesített ügyekben 2008. december 11‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették
         közzé] 26. pontját).

      25      A Közös Vámtarifa árucsoportjait megelőző megjegyzések, mint ahogy egyébként a Bizottság által a KN és a Vámigazgatások Világszervezete
         által a HR tekintetében megfogalmazott magyarázó megjegyzések is, fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának
         értelmezéséhez, mindazonáltal nem rendelkeznek kötelező hatállyal (a fent hivatkozott Olicom‑ügyben hozott ítélet 17. pontja,
         a C‑486/06. sz. Van Landeghem‑ügyben 2007. december 6‑án hozott ítélet [EBHT 2007., I‑10661. o.] 25. pontja és a C‑403/07. sz.
         Metherma‑ügyben 2008. november 27‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 48. pontja).

      26      Meg kell állapítani, hogy a KN 2206 vámtarifaszámra vonatkozóan a HR magyarázata előírja, hogy az alkohol hozzáadása az e
         vámtarifaszám alá tartozó italokhoz nem akadályozza meg, hogy ezen italok megőrizzék e besorolást, feltéve ha megtartják az
         e vámtarifaszám alá sorolt termékek, vagyis az erjesztett italok jellemzőit.

      27      Márpedig az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapeljárásban szereplő italok elvesztették a meghatározott
         gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből előállított ital, vagyis az erjesztett ital ízét, szagát és kinézetét.
         Az ilyen termékeket nem lehet a KN 2206 vámtarifaszám alá sorolni.

      28      Ami az ilyen termékek besorolását illeti, emlékeztetni kell arra, hogy a 2. b) általános szabály szerint a vámtarifaszámok
         szövegében a valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak vagy anyagnak
         más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Ez vonatkozik az olyan termékekre, mint amilyenek
         az alapeljárásban szerepelnek, amelyek erjesztett, valamint desztillált alkoholt tartalmaznak. Ezen anyagok különböző vámtarifaszám
         alá tartoznak.

      29      A 3. a) általános szabály kimondja, hogy ha a 2. b) általános szabály alkalmazásával az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám
         alá lehetne besorolni, azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal
         a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak.

      30      Ha az olyan termékek, mint amilyenek az alapügyben szerepelnek, különböző anyagokból állnak, és a fent említett két vámtarifaalszám
         közül egyik sem pontosabb, mint a másik, az alapeljárásban szereplő termékek besorolása során az egyetlen rendelkezés, amelyre
         támaszkodni lehet, a 3. b) általános szabály (lásd ebben az értelemben a 253/87. sz. Sportex‑ügyben 1988. június 21‑én hozott
         ítélet [EBHT 1988., 3351. o.] 7. pontját és a C‑250/05. sz. Turbon International ügyben 2006. október 26‑án hozott ítélet
         [EBHT 2006., I‑10531. o.] 20. pontját).

      31      Ezen 3. b) általános értelmezési szabály alapján a termék tarifális besorolása érdekében meg kell állapítani, hogy az alapanyagok
         közül melyik határozza meg a termék lényeges jellemzőjét (lásd a C‑288/99. sz. VauDe Sport ügyben 2001. május 10‑én hozott
         ítélet [EBHT 2001., I‑3683. o.] 25. pontját, a C‑276/00. sz. Turbon International ügyben 2002. február 7‑én hozott ítélet
         [EBHT 2002., I‑1389. o.] 26. pontját és a fent hivatkozott Turbon International ügyben 2006. október 26‑án hozott ítélet 21. pontját).

      32      Következésképpen meg kell állapítani, hogy azon termékek alapanyagai közül, amelyek az alapügyben szerepelnek, melyik az,
         amelyik meghatározza a termékek lényeges jellemzőit.

      33      Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy ezen italok almaborból készülnek, desztillált alkohol, víz, cukorszirup,
         különböző ízesítő‑ és színezőanyagok, valamint a Pina Colada, illetve a Whiskey Cream italok esetében tejszín‑alap hozzáadásával.
         A végtermékek 14,5 térfogatszázalék alkoholtartalommal rendelkeznek, amelyből 2,5 térfogatszázalék almaborból erjesztett alkohol
         és 12 térfogatszázalék hozzáadott desztillátum.

      34      Ahogy a 3. b) általános szabályra vonatkozóan a HR magyarázatának VIII. pontja kimondja, az a tényező, amely az áru lényeges
         jellegét meghatározza, árufajták szerint változik; a jelleg meghatározható például az alapanyag vagy alkotórész természete,
         terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint.

      35      Ami az olyan termékeket illeti, mint amilyenek az alapeljárásban szerepelnek, több objektív jellemző és tulajdonság vehető
         figyelembe lényeges jellemzőjük meghatározásánál. Ezért először is meg kell állapítani, hogy a desztillált alkohol a teljes
         mennyiségüket és az alkoholtartalmukat is jobban befolyásolja, mint az erjesztett alkohol.

      36      Másodszor szükségesnek tűnik azt megvizsgálni, hogy e termékek sajátos érzékszervi jellemzői megfelelnek‑e a KN 2208 vámtarifaszám
         alá besorolt termékek jellemzőinek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint ugyanis az íz minősülhet a termék valamely objektív
         jellemzőjének és tulajdonságának (lásd e tekintetben a C‑124/03. sz., Artrada és társai ügyben 2004. október 28‑án hozott
         ítélet [EBHT 2004., I‑10297. o.] 41. pontját, valamint a C‑196/05. sz. Sachsenmilch‑ügyben 2006. június 8‑án hozott ítélet
         [EBHT 2006., I‑5161. o.] 37. pontját).

      37      E tekintetben, ahogy azt a Bíróság már hangsúlyozta, az olyan termékek, mint amelyek az alapeljárásban szerepelnek, a víz
         és más anyagok hozzáadása miatt elvesztették a meghatározott gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből előállított,
         vagyis erjesztett ital ízét, szagát és kinézetét. Az említett termékek sajátos érzékszervi jellemzői, amelyek meghatározzák
         lényeges jellemzőjüket, megfelelnek tehát a KN 2208 vámtarifaszám alá besorolt termékek jellemzőinek.

      38      Végül emlékeztetni kell arra, hogy az áru rendeltetése akkor lehet a besorolás objektív szempontja, ha az szorosan az adott
         áru lényegéhez kapcsolódik, és e kapcsolat az áru objektív jellemzői és tulajdonságai alapján megállapítható (lásd a C‑459/93. sz.
         Thyssen Haniel Logistic ügyben 1995. június 1‑jén hozott ítélet [EBHT 1995., I‑1381. o.] 13. pontját, a C‑396/02. sz. DFDS‑ügyben
         2004. szeptember 16‑án hozott ítélet [EBHT 2004., I‑8439. o.] 29. pontját és a C‑183/06. sz. RUMA‑ügyben 2007. február 15‑én
         hozott ítélet [EBHT 2007., I‑1559. o.] 36. pontját). Tény, hogy az olyan termékek objektív jellemzői és tulajdonságai, mint
         amilyenek az alapeljárásban szerepelnek, többek között a forma, a szín és a kereskedelmi név, az alkoholtartalmú italok jellemzőinek
         és tulajdonságainak felelnek meg.

      39      Ebből következik, hogy az olyan italok lényeges jellemzői, mint amilyenek az alapeljárásban szerepelnek, egészében véve megfelelnek
         a KN 2208 vámtarifaszám alá tartozó termék lényeges jellemzőinek.

      40      A fenti megállapításokat figyelembe véve a feltett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy az eredetileg a KN 2206 vámtarifaszám
         alá besorolt erjesztett alkohol alapú italok, amelyek meghatározott arányú desztillált alkohol, víz, cukorszirup, ízesítő‑
         és színezőanyagok, valamint némelyikük esetében tejszín‑alap hozzáadása következtében elvesztették a meghatározott gyümölcsből
         vagy meghatározott természetes termékből előállított ital ízét, szagát és/vagy kinézetét, nem a KN 2206, hanem a KN 2208 vámtarifaszám
         alá tartoznak.

       A költségekről
      41      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
         egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
         költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

      A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
      Az eredetileg az 1991. július 26‑i 2587/91/EGK bizottsági rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról,
            valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra
            2206 vámtarifaszáma alá besorolt erjesztett alkohol alapú italok, amelyek meghatározott arányú desztillált alkohol, víz, cukorszirup,
            ízesítő‑ és színezőanyagok, valamint némelyikük esetében tejszínalap hozzáadása következtében elvesztették a meghatározott
            gyümölcsből vagy meghatározott természetes termékből előállított ital ízét, szagát és/vagy kinézetét, nem a Kombinált Nómenklatúra
            2206, hanem annak 2208 vámtarifaszáma alá tartoznak.
      Aláírások
      * Az eljárás nyelve: holland