title: T-330/19. sz. ügy: 2019. május 31-én benyújtott kereset — PNB Banka és társai kontra EKB

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/32

      2019. május 31-én benyújtott kereset — PNB Banka és társai kontra EKB
      (T-330/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/34)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: PNB Banka AS (Riga, Lettország), CR és CT (képviselők: O. Behrends és M. Kirchner ügyvédek)

         Alperes: Európai Központi Bank

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az EKB-nak a felperesek által az érintett bankban szándékolt, befolyásoló részesedésszerzésről szóló, 2019. március 21-i határozatát;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első, arra alapított jogalap, hogy a 2013/36/EU irányelv (1) 22. cikkének (2) bekezdése alapján az EKB rendelkezésére álló értékelési időszak a vitatott határozat előtt lejárt, és hogy ezért az EKB többé nem kifogásolhatta a szándékolt részesedésszerzést.

                  2.

                  A második, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az SSM-rendelet (2) 15. cikkében és az SSM-keretrendelet (3) 85–87. cikkében megállapított eljárást.

                  3.

                  A harmadik, alapított jogalap, hogy a vitatott határozat a 2013/36/EU irányelv 23. cikke és annak lett végrehajtása szerinti értékelési kritériumok téves értelmezésén és alkalmazásán alapul.

                  4.

                  A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az arányosság elvét.

                  5.

                  Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem vette figyelembe azon határozat diszkrecionális jellegét, hogy kifogásolja a szándékolt részesedésszerzést.

                  6.

                  A hatodik, arra alapított jogalap, hogy az EKB elferdítette az ügy releváns tényeit.

                  7.

                  A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvét.

                  8.

                  A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a nemo auditor elvét azáltal, hogy nem vette figyelembe, hogy a szabályozási eljárásban való bizalomvesztésért saját maga felelős.

         (1)  A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 176., 338. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 73. o.; HL 2017. L 20., 1. o.).

         (2)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.)

         (3)  Az Európai Központi Banknak az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU rendelete (EKB/2014/17) (HL 2014. L 141., 1. o.).


title: T-344/19. sz. ügy: 2019. június 10-én benyújtott kereset — Front Polisario kontra Tanács

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/33

      2019. június 10-én benyújtott kereset — Front Polisario kontra Tanács
      (T-344/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/35)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Front populaire pour la libération de la Saguia el-Hamra et du Rio de oro (Front Polisario) (képviselő: G. Devers ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti keresetét;

                  —

                  semmisítse meg a megtámadott határozatot;

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak, végrehajtási jegyzőkönyvének és a megállapodást kísérő levélváltásnak a megkötéséről szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/441 tanácsi határozattal (HL 2019. L 77., 4. o.) szemben benyújtott keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a Tanács nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott határozat elfogadására, mivel az Uniónak és a Marokkói Királyságnak nincs hatásköre arra, hogy a Front Polisario által képviselt nyugat-szaharai nép helyett a Nyugat-Szaharára alkalmazandó nemzetközi megállapodást kössön.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy a Tanács megsértette az alapvető jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása kérdésének megvizsgálásával kapcsolatos kötelezettségét, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta meg ezeket a kérdéseket.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Tanács megsértette a Bíróság ítéleteinek végrehajtására vonatkozó kötelezettségét, mivel a megtámadott határozat figyelmen kívül hagyja a 2018. február 27-i Western Sahara Campaign UK (C-266/16, EU:C:2018:118) ítélet indokolását.

                  4.

                  A negyedik jogalap az Unió nemzetközi színtéren való fellépésére irányadó alapvető elvek és értékek megsértésén alapul, mivel:

                              —

                              először is a megtámadott határozat a népeknek a nemzeti egységük tiszteletben tartásához való jogának megsértésével tagadja a nyugat-szaharai nép létezését, amelynek megnevezését a „Nyugat-Szahara lakossága” és az „érintett lakosság” kifejezésekkel helyettesíti;

                              —

                              másodszor, a népek természeti erőforrásaikkal való szabad rendelkezése elvének megsértésével a megtámadott határozat olyan nemzetközi megállapodást köt meg, amely a nyugat-szaharai nép hozzájárulása nélkül szervezi meg e nép halászati erőforrásainak uniós hajók általi kiaknázását;

                              —

                              harmadszor, a megtámadott határozat a megszállt Nyugat-Szaharára alkalmazandó nemzetközi megállapodást köt a Marokkói Királysággal, amely az említett terület elcsatolására irányuló politikát folytat, és e politika fenntartása érdekében módszeresen sérti az alapvető jogokat.

                  5.

                  Az ötödik jogalap a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat ellentétes az Unió nyilatkozataival, miután az Unió több ízben megerősítette, hogy tiszteletben kell tartani az önrendelkezés elvét és a szerződések relatív hatályának elvét.

                  6.

                  A hatodik jogalap az arányosság elvének téves alkalmazásán alapul, mivel Nyugat-Szahara elkülönült és önálló jogállására, valamint a nyugat-szaharai nép elidegeníthetetlen önrendelkezési jogára és e nép harmadik személy minőségére tekintettel nem a Tanács feladata volt, hogy jelentést készítsen a halászati megállapodásból fakadó állítólagos „előnyök”, illetve e megállapodás nyugat-szaharai természeti erőforrásokra gyakorolt hatásai arányosságáról.

                  7.

                  A hetedik jogalap a közös halászati politikával fennálló ellentéten alapul, mivel a megtámadott határozattal megkötött megállapodás értelmében az európai uniós hajók a marokkói hatóságok számára fizetett pénzügyi hozzájárulás ellenében a nyugat-szaharai nép hozzájárulása nélkül hozzáférhetnek e nép halászati erőforrásaihoz, holott Nyugat-Szahara vizei nem minősülnek az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezménye 61. és 62. cikke értelmében vett marokkói „vizeknek”.

                  8.

                  A nyolcadik jogalap az önrendelkezési jog megsértésén alapul, mivel:

                              —

                              először is a megtámadott határozat a nyugat-szaharai nép megnevezésének a „Nyugat-Szahara lakossága” és az „érintett lakosság” kifejezésekkel való helyettesítésével tagadja e népnek az önrendelkezési jog alanyaként fennálló nemzeti egységét;

                              —

                              másodszor, a nyugat-szaharai nép természeti erőforrásokkal való szabad rendelkezéshez való jogának megsértésével a megtámadott határozat e nép hozzájárulása nélkül szervezi meg a halászati erőforrásainak uniós hajók általi kiaknázását;

                              —

                              harmadszor, a nyugat-szaharai nép ahhoz való jogának megsértésével, hogy tiszteletben tartsák a nemzeti területének területi integritását, a megtámadott határozat tagadja Nyugat-Szahara elkülönült és önálló jogállását, és megerősíti a marokkói „Berme” általi jogellenes megosztását;

                  9.

                  A kilencedik jogalap a szerződések relatív hatálya elvének megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat nem ismeri el, hogy a nyugat-szaharai nép harmadik személy minőségét az Unió és a Marokkói Királyság közötti kapcsolatok szempontjából, továbbá mivel a hozzájárulása nélkül ír elő vele szemben a nemzeti területével és természeti erőforrásaival kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeket.

                  10.

                  A tizedik jogalap a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi büntetőjog megsértésén alapul, mivel:

                              —

                              először is, a megtámadott határozat a Nyugat-Szaharára alkalmazandó nemzetközi megállapodást köt meg, holott a marokkói megszálló erők e terület tekintetében nem rendelkeznek szerződéskötési jogosultsággal, és tilos számukra e terület természeti erőforrásainak kiaknázása;

                              —

                              másodszor, a megtámadott határozattal megkötött megállapodás alapján az Unió támogatást nyújt a marokkói infrastruktúrák megszállt nyugat-szaharai területen történő létesítéséhez, aminek révén a Marokkói Királyság tartósan letelepítheti e területen a polgári lakosságát és fegyveres erőit;

                              —

                              harmadszor, a „Nyugat-Szahara lakossága” és az „érintett lakosság” kifejezések használatával a megtámadott határozat megerősíti a marokkói telepeseknek a megszállt nyugat-szaharai területre történő jogellenes áthelyezését.

                  11.

                  A tizenegyedik jogalap az Unió nemzetközi jogi felelősségen alapuló kötelezettségeinek megsértésén alapul, mivel a Nyugat-Szaharára is alkalmazandó nemzetközi megállapodás Marokkói Királysággal való megkötésével a megtámadott határozat fenntartja a marokkói megszálló erők által a nyugat-szaharai néppel szemben elkövetett súlyos nemzetközi jogi jogsértéseket, valamint támogatja az e jogsértések által teremtett helyzet fenntartását.


title: T-356/19. sz. ügy: 2019. június 12-én benyújtott kereset — Front Polisario kontra Tanács

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/35

      2019. június 12-én benyújtott kereset — Front Polisario kontra Tanács
      (T-356/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/36)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Front populaire pour la libération de la Saguia el-Hamra et du Rio de oro (Front Polisario) (képviselő: G. Devers ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti keresetét;

                  —

                  semmisítse meg a megtámadott rendeletet;

                  —

                  a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodással és végrehajtási jegyzőkönyvével előírt halászati lehetőségek elosztásáról szóló, 2018. november 29-i (EU) 2019/440 tanácsi rendelettel (HL 2019. L 77., 1. o.) szemben benyújtott keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen, az említett rendelet jogalapjának a 2019/441 határozat jogellenességéből fakadó hiányára alapított jogalapra hivatkozik.
      E jogalap tizenegy részből áll, amelyek lényegében megegyeznek a T-344/19. sz. Front Polisario kontra Tanács ügyben hivatkozott tizenegy jogalappal.


title: T-358/19. sz. ügy: 2019. június 13-án benyújtott kereset — Groupe Canal + kontra Bizottság

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/35

      2019. június 13-án benyújtott kereset — Groupe Canal + kontra Bizottság
      (T-358/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/37)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Groupe Canal + (Issy-les-Moulineaux, Franciaország) (képviselők: P. Wilhelm, P. Gassenbach és O. de Juvigny ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak és megalapozottnak;

                  —

                  az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az AT.40023 ügyben 2019. március 7-én hozott bizottsági határozatot a francia piacot, valamint a Groupe Canal + létező, illetve jövőbeli szerződéseit illetően;

                  —

                  kötelezze a Bizottságot a Groupe Canal + társaság részéről felmerült összes költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság visszaélt a hatáskörével, mivel az általa annak érdekében kötelezővé tett kötelezettségvállalások, hogy a filmiparban elérje a területi alapú tartalomkorlátozás megszüntetését, nincsenek összhangban az európai jogalkotó által nemrégiben elfogadott jogalkotási reformokkal.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen értékelte az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését, mivel megállapította, hogy az NBCUniversal, a Sony Pictures, a Warner Bros és a Sky által felajánlott kötelezettségvállalások nem érintik a kulturális sokszínűséget, és általánosabban a Európai Gazdasági Térségben a filmek finanszírozását és hasznosítását.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az arányosság elvét, mivel olyan kötelezettségvállalásokat tett kötelezővé, amelyek nyilvánvalóan aránytalanok a verseny tekintetében felhozott aggodalmakkal, és figyelmen kívül hagyják harmadik személyek érdekeit.


title: T-368/19. sz. ügy: 2019. június 18-án benyújtott kereset — Datenlotsen Informationssysteme kontra Bizottság

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/37

      2019. június 18-án benyújtott kereset — Datenlotsen Informationssysteme kontra Bizottság
      (T-368/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/39)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Datenlotsen Informationssysteme GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: T. Lübbig ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg, hogy az alperes megsértette az EUMSZ 108. cikkből eredő kötelezettségeit, mivel az SA.34402 (2015/C ex 2012/NN) ügyben megindított hivatalos vizsgálati eljárást az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének, illetve a 2015/1589 rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően nem zárta le észszerű időn belül határozattal;

                  —

                  kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

                  1.

                  A hivatalos vizsgálati eljárás le nem zárása miatt az EUMSZ 108. cikk megsértése

                              —

                              Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az eljárás több mint hétéves időtartama túlságosan hosszúnak tekintendő. A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes messzemenő beismerésére és kisebb nyitott kérdésekre tekintettel már határozatot kellett volna hozni. Továbbá a felperes sürgető gazdasági szükségletei megkívánják, hogy a határozathozatalra mihamarabb sor kerüljön.

                  2.

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézéshez való jog részét képező, az eljárás észszerű időtartamához való jog megsértése

                              —

                              A második jogalap keretében a felperes olyan érveket ad elő, amelyek az első jogalap keretében felhozott érvekkel lényegében megegyeznek, illetve azokhoz hasonlóak.

                  3.

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. cikkével összefüggésben értelmezett 41. cikkének megsértése

                              —

                              A harmadik jogalap keretében a felperes elsősorban azzal érvel, hogy az alperes megsértette a támogatásokra vonatkozó eljárások lefolytatásáról szóló magatartási kódexet, mivel az eljárást különböző intézkedésekkel késleltette.

                  4.

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerinti hatékony jogorvoslathoz való jog részét képező, a Charta 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokoláshoz való jog megsértése

                              —

                              A negyedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes nem hivatkozhatott volna általánosan arra, hogy további vizsgálatokra van szükség, hanem ezt részletesen és érthetően ki kellett volna fejtenie.

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.)


title: T-375/19. sz. ügy: 2019. június 20-án benyújtott kereset — Pisoni kontra Parlament

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/39

      2019. június 20-án benyújtott kereset — Pisoni kontra Parlament
      (T-375/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/40)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Ferruccio Pisoni (Trento, Olaszország) (képviselő: M. Paniz ügyvéd)

         Alperes: Európai Parlament

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Parlament Pénzügyi Főigazgatóságának azon nyilatkozatát, amely átültette a képviselőház elnökségének 2018. július 12-i 14/2018. sz. határozatát és/vagy a Köztársaság szenátusa elnökségi tanácsának 6/2018. sz. határozatát, és mindenesetre

                  —

                  semmisítse meg az Európai Parlament által folyósított élethosszig járó juttatás újbóli meghatározását és újbóli kiszámítását;

                  —

                  ebből a célból állapítsa meg, hogy a felperes jogosult a szóban forgó, a képviselőház elnöksége 14/2018. sz. határozata és/vagy a Köztársaság szenátusa elnökségi tanácsának 6/2018. sz. határozata előtti, korábban hatályos szabályozás alapján megszerzett és megszerezhető élethosszig járó juttatásra, az Európai Parlamentet pedig kötelezze a jogellenesen visszatartott valamennyi — az összegek visszatartásának időpontjától számított inflációs kompenzációval és törvényes kamatokkal növelt — összeg felperes részére történő megfizetésére, valamint

                  —

                  kötelezze az Európai Parlamentet a meghozandó ítélet végrehajtására és az élethosszig járó juttatás eredeti mértékének azonnali és teljes helyreállítására, valamennyi kár megtérítésére, ha és amennyiben a Törvényszék megállapítja, hogy azok a felperest megilletik;

                  —

                  mindenesetre kötelezze az Európai Parlamentet a költségek, ügyvédi díjak, áfa, adminisztratív költségek, átalányalapú visszatérítések teljes mértékben történő megfizetésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A jogalapok és fontosabb érvek megegyeznek a T-345/19. sz., Santini kontra Parlament ügyben hivatkozottakkal.


title: T-377/19. sz. ügy: 2019. június 21-én benyújtott kereset — Topcart kontra EUIPO — Carl International (TC CARL)

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/39

      2019. június 21-én benyújtott kereset — Topcart kontra EUIPO — Carl International
      (TC CARL)
      (T-377/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/41)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Topcart GmbH (Wiesbaden, Németország) (képviselő: M. Gail ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Carl International (Limonest, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése — 14 957 542. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. április 2-án hozott határozata (R 1826/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, a rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjával összefüggésben.


title: T-378/19. sz. ügy: 2019. június 21-én benyújtott kereset — Topcart ontra EUIPO — Carl International (TC CARL)

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/40

      2019. június 21-én benyújtott kereset — Topcart ontra EUIPO — Carl International
      (TC CARL)
      (T-378/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/42)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Topcart GmbH (Wiesbaden, Németország) (képviselő: M. Gail ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Carl International (Limonest, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a TC CARL európai uniós szóvédjegy bejelentése — 15 048 556. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. április 2-án hozott határozata (R 1617/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben.


title: T-379/19. sz. ügy: 2019. június 21-én benyújtott kereset — Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation kontra EUIPO (Serviceplan)

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/41

      2019. június 21-én benyújtott kereset — Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation kontra EUIPO (Serviceplan)
      (T-379/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/43)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation GmbH & Co KG (München, Németország) (képviselők: B. Koch és P. Schmitz ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: A Serviceplan európai uniós szóvédjegy bejelentése — 15 234 669. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. március 18-án hozott határozata (R 1424/2018-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot a fellebbezést elutasító részében;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése.


title: T-380/19. sz. ügy: 2019. június 21-én benyújtott kereset — Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation kontra EUIPO (Serviceplan Solutions)

text:
               12.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 270/42

      2019. június 21-én benyújtott kereset — Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation kontra EUIPO (Serviceplan Solutions)
      (T-380/19. sz. ügy)
      (2019/C 270/44)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Serviceplan Gruppe für innovative Kommunikation GmbH & Co KG (München, Németország) (képviselők: B. Koch és P. Schmitz ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: A Serviceplan Solutions európai uniós szóvédjegy bejelentése — 15 244 742. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. március 25-én hozott határozata (R 1427/2018-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot a fellebbezést elutasító részében;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése.


title: C-680/18. sz. ügy: Az Obvodní soud pro Prahu 5 (Cseh Köztársaság) által 2018. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HJ kontra II

text:
               19.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 280/14

      Az Obvodní soud pro Prahu 5 (Cseh Köztársaság) által 2018. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HJ kontra II
      (C-680/18. sz. ügy)
      (2019/C 280/17)
      Az eljárás nyelve: cseh

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Obvodní soud pro Prahu 5

         Az alapeljárás felei

         Felperes: HJ

         Alperes: II

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. április 11-i végzésével megállapította, hogy az előzetes döntéshozatali kérelem elfogadhatatlan.


title: C-525/18 P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. május 21-i végzése — Marion le Pen kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés — Európai Parlament — Az Európai Parlament képviselőinek költségeiről és juttatásairól szóló szabályzat — Parlamenti asszisztensi támogatás — Jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása)

text:
               26.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 288/7

      A Bíróság (negyedik tanács) 2019. május 21-i végzése — Marion le Pen kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa
      (C-525/18 P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Európai Parlament - Az Európai Parlament képviselőinek költségeiről és juttatásairól szóló szabályzat - Parlamenti asszisztensi támogatás - Jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása)
      (2019/C 288/07)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Marion le Pen (képviselő: R. Bosselut avocat)

         A többi fél az eljárásban: Európai Parlament (képviselők: S. Seyr és C. Burgos meghatalmazottak), az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. F. Jensen, M. Bauer és R. Meyer meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1.

                  A Bíróság a fellebbezést mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlant, részben pedig nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja.

                  2.

                  A Bíróság Marion Le Pent kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 381., 2018.10.22.


title: T-366/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. június 13-i ítélete — Pet King Brands kontra EUIPO — Virbac (SUIMOX) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A SUIMOX európai uniós szóvédjegy bejelentése — ZYMOX korábbi európai uniós szóvédjegy — Indokolási kötelezettség — A fellebbezési tanács határozatának kézbesítése — A címzett jóhiszeműsége és gondossága — Az (EU) 2017/1001 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               26.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 288/50

      A Törvényszék 2019. június 13-i ítélete — Pet King Brands kontra EUIPO — Virbac (SUIMOX)
      (T-366/18. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A SUIMOX európai uniós szóvédjegy bejelentése - ZYMOX korábbi európai uniós szóvédjegy - Indokolási kötelezettség - A fellebbezési tanács határozatának kézbesítése - A címzett jóhiszeműsége és gondossága - Az (EU) 2017/1001 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2019/C 288/63)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Pet King Brands, Inc. (Bartlett, Illinois, Egyesült Államok) (képviselők: T. Schmidpeter és S. Bauer ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: L. Rampini és H. O'Neill meghatalmazottak)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Virbac SA (Carros, Franciaország) (képviselő: D.-I. Tayer ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Pet King Brands és a Virbac közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. március 21-én hozott határozata (R 1835/2017-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2018. március 21-i határozatát (R 1835/2017-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi az alábbi szolgáltatásokra vonatkozó részében: „állatgyógyászati termékek, az állatoknak szánt fülcseppek kivételével”, „állatgyógyászati készítmények és állategészség-ápolási termékek, beleértve az állatoknak szánt antibiotikumokat, és kivéve az állatoknak szánt fülcseppeket”, és „kártékony állatok irtására szolgáló készítmények, kivéve az állatoknak szánt fülcseppeket”.

                  2)

                     A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

                  3)

                     A felek maguk viselik költségeiket.

         (1)  HL C 276., 2018.8.6.


title: T-330/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. július 12-i ítélete — Coebus és társai kontra Bizottság („Állami támogatások — Franciaország által 1994 és 2008 között alkalmazott támogatási program — Az Île-de-France régió által nyújtott beruházási támogatások — A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — A »létező támogatás« és az »új támogatás« fogalma — EUMSZ 107. cikk — EUMSZ 108. cikk — Az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikke b) pontjának i. és v. alpontja — Elévülési idő — A 2015/1589 rendelet 17. cikke”)

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/43

      A Törvényszék 2019. július 12-i ítélete — Coebus és társai kontra Bizottság
      (T-330/17. sz. ügy) (1)

      („Állami támogatások - Franciaország által 1994 és 2008 között alkalmazott támogatási program - Az Île-de-France régió által nyújtott beruházási támogatások - A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - A »létező támogatás« és az »új támogatás« fogalma - EUMSZ 107. cikk - EUMSZ 108. cikk - Az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikke b) pontjának i. és v. alpontja - Elévülési idő - A 2015/1589 rendelet 17. cikke”)
      (2019/C 328/47)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Ceobus (Génicourt, Franciaország) és az ítélet mellékletében megnevezett további felperesek (képviselők: kezdetben D. de Combles de Nayves, később F. Segalen ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Armati, C. Georgieva-Kecsmar és T. Maxian Rusche meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A Franciaország által az Île-de-France régióban az autóbusz-vállalkozásoknak nyújtott SA.26763 2014/C (korábbi 2012/NN) számú támogatási programokról szóló, 2017. február 2-i 2017/1470/EU bizottsági határozat (HL 2017. L 209., 24. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Coebus és az ítélet mellékletében megnevezett további felperesek a saját költségeiken felül kötelesek viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 231., 2017.7.17.


title: T-280/19. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. július 12-i végzése — Highgate Capital Management kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Állami támogatások — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — A kért ideiglenes intézkedések elrendelésének szükségtelensége — Hatáskör hiánya — Elfogadhatatlanság”)

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/58

      A Törvényszék elnökének 2019. július 12-i végzése — Highgate Capital Management kontra Bizottság
      (T-280/19. R. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Állami támogatások - Ideiglenes intézkedések iránti kérelem - A kért ideiglenes intézkedések elrendelésének szükségtelensége - Hatáskör hiánya - Elfogadhatatlanság”)
      (2019/C 328/66)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Highgate Capital Management LLP (London, Egyesült Királyság) (képviselők: M. Struys és I. Van Damme ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: K. Blanck, A. Bouchagiar és K.- P. Wojcik meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 278. cikk és az EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem, amely egyrészt a Bizottság azon határozata végrehajtásának felfüggesztésére irányul, amely elutasította a Piraeus Bank Bulgaria értékesítésén keresztül az Eurobank Ergasias részére nyújtott, állítólag jogellenes állami támogatással kapcsolatos panaszt (SA.53105. sz. ügy), másrészt pedig egyéb ideiglenes intézkedések elrendelésére.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-607/19. sz. ügy: 2019. szeptember 5-én benyújtott kereset – Itinerant Show Room kontra EUIPO (FAKE DUCK)

text:
               4.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 372/34

      2019. szeptember 5-én benyújtott kereset – Itinerant Show Room kontra EUIPO (FAKE DUCK)
      (T-607/19. sz. ügy)
      (2019/C 372/35)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Itinerant Show Room Srl (San Giorgio in Bosco, Olaszország) (képviselő: E. Montelione ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a FAKE DUCK európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 946 879. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. július 1-jén hozott határozata (R 830/2019-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A FAKE DUCK védjegy önmagában rejlő megkülönböztető képességének figyelmen kívül hagyása;

                  —

                  A FAKE DUCK védjegy és a tojást ábrázoló kép összetettségének figyelmen kívül hagyása;

                  —

                  az egyenlő bánásmód elvének téves alkalmazása;

                  —

                  a jogszerűség elvének téves alkalmazása.


title: T-625/19. sz. ügy: 2019. szeptember 19-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO (SOS Innenfarbe)

text:
               4.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 372/35

      2019. szeptember 19-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO (SOS Innenfarbe)
      (T-625/19. sz. ügy)
      (2019/C 372/37)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Daw SE (Ober-Ramstadt, Németország) (képviselő: A. Haberl ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: az SOS Innenfarbe európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 870 690. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. július 18-án hozott határozata (R 277/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül az EUIPO 2019. január 7-i határozatát abban a részében, amelyben az megtagadta az „SOS Innenfarbe” védjegy következő áruk tekintetében történő lajstromozását:

                              —

                              „Festékek, lakkok, lazúrfestékek, mázolóanyagok, rozsdagátló szerek; alapozófestékek; színezékek, festékek, színezőpaszták, pácok; sűrítőanyagok festékekhez, lakkokhoz és mázolóanyagokhoz; oldószerek festékek hígításához; fakonzerváló szerek, fapácok és fakonzerváló olajok; mázolóanyagok, strukturálható változatban is; baktérium- és/vagy gombaölő mázolóanyagok; korrózióvédő anyagok; fémvédő anyagok” (2. osztály);

                  —

                  kötelezze az EUIPO-t arra, hogy a védjegyet a bejelentett formájában hirdesse meg;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap(ok)

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint (2) bekezdésének megsértése.


title: T-626/19. sz. ügy: 2019. szeptember 19-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO (SOS Loch- und Rissfüller)

text:
               4.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 372/36

      2019. szeptember 19-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO (SOS Loch- und Rissfüller)
      (T-626/19. sz. ügy)
      (2019/C 372/38)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Daw SE (Ober-Ramstadt, Németország) (képviselő: A. Haberl ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: az SOS Loch- und Rissfüller európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 870 692. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. július 18-án hozott határozata (R 278/20190-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  helyezze hatályon kívül az EUIPO 2019. január 7-i határozatát abban a részében, amelyben az megtagadta az „SOS Loch- und Rissfüller” védjegy lajstromozását a következő áruk tekintetében:

                              —

                              „Vegyi anyagok ipari célra; konzerváló és nedvszigetelő anyagok falazáshoz, tetőfedő cserép, cement és beton, kivéve mázolófestékek és olajok; műgyanták, szintetikus gyanták és nyers állapotú műanyagok; [vegyi] oldószerek; (más osztályokba nem sorolt) spatulyázó masszák mázolóanyagokhoz alapozáshoz” (1. osztály),

                              —

                              „Nyers állapotú természetes gyanták” (2. osztály),

                              —

                              „Habarcs [építőanyagok]; kvarc; vakolat [vakolóanyagok]; vakolóanyagok, beágyazószövetek építési célra; spatulyázó masszák mint építőanyagok; szövetek építőipari célra, nem fémből vagy alapvetően nem fémből, különösen stabilizáló szövetek” (19. osztály);

                  —

                  kötelezze az EUIPO-t, hogy a bejelentett formában hirdesse meg a védjegyet;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint (2) bekezdésének megsértése.


title: C-617/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. augusztus 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Granarolo SpA kontra Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare és társai

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/22

      A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. augusztus 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Granarolo SpA kontra Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare és társai
      (C-617/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/26)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Granarolo SpA

         Alperesek: Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare, Ministero dello Sviluppo Economico, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikkének e) pontját, hogy a „létesítmény” fogalma magában foglalja a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló olyan tényállást is, amelyben a felperes az általa a gyártóüzeme energiaellátásának biztosítása céljából a saját gyártelepén megépített kapcsolt energiatermelő létesítményt később egy, az energiaiparra szakosodott másik társaságnak – a tevékenységi ág átadása révén – adta át olyan szerződéssel, amely egyrészről rendelkezik a magának a létesítménynek az üzemeltetéséhez és a tevékenység végzéséhez szükséges tanúsítványoknak, dokumentumoknak, megfelelőségi nyilatkozatoknak, felhasználási engedélyeknek, koncesszióknak, engedélyeknek és hozzájárulásoknak a kapcsolt villamosenergia- és hőtermelő létesítmény átvevője részére történő átruházásáról, a létesítmény irányítása és karbantartása céljából az átvevő javára ráépítési jognak az üzem megfelelő területén történő alapításáról és a környező terület kizárólagos használata céljából szolgalmi jogoknak a kapcsolt energiatermelő létesítmény javára történő alapításáról, másrészről pedig arról, hogy az átvevő a szerződésben meghatározott árakon köteles az átadót 12 éven keresztül ellátni a létesítmény által előállított energiával?

                  2)

                  Közelebbről, a „műszakilag kapcsolódik” 3. cikk e) pontjában szereplő fogalma magában foglalja-e a valamely kapcsolt energiatermelő létesítmény és gyártóüzem közötti olyan kapcsolatot, amelyben a másik jogalanyhoz tartozó gyártóüzem – annak ellenére, hogy az energiaellátás szempontjából a kapcsolt energiatermelő létesítménnyel kiváltságos viszonyban áll (csatlakozás energiaelosztó hálózaton keresztül, ellátási szerződés a létesítményt átvevő energetikai társasággal, az átvevő energetikai társaság arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy minimális energiamennyiséget szolgáltat a gyártóüzem részére a piaci energiaellátási költségek és a szerződésben rögzített árak különbözetének megfelelő összeg visszatérítése mellett, kedvezmények biztosítása az energiaértékesítési árakra vonatkozóan a szerződés kezdetét követő tíz év és hat hónap elteltétől kezdődően, a kapcsolt energiatermelő létesítmény bármikori visszavásárlására vonatkozó jog biztosítása az átadó társaság javára, munkálatok kapcsolt energiatermelő létesítményen történő végzésének az átadó engedélyéhez kötése) – az energiaellátás félbeszakadása vagy üzemzavar, illetve a kapcsolt energiatermelő létesítmény tevékenységének megszűnése esetén is képes folytatni a tevékenységét?

                  3)

                  Végezetül, az azonos telephelyen gyárteleppel rendelkező, kivitelező jogalany által hatékonyságnövelés céljából valamely energiatermelő létesítménynek az energetikai területre szakosodott valamely társaság részére történő tényleges átadása esetén sérti-e a források aggregálásának a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében meghatározott szabályát a gyártelep tulajdonosa kibocsátásainak az átadást követően a kibocsátáskereskedelmi engedélyből való kihagyásának lehetősége[,] és az, hogy a „kis kibocsátóknak” minősítést szolgáló határérték – az önmagában vett – energiatermelő létesítmény általi túllépésének elmaradása miatt a kibocsátások „kikerülnek” a kibocsátáskereskedelmi rendszerből[,] vagy épp ellenkezőleg, ez pusztán az üzemeltetők kibocsátáskereskedelmi rendszer által nem tiltott szervezeti megoldásainak jogszerű következménye?

         (1)  A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 140., 63. o.).

         (2)  HL 2003. L 275, 32. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 7. kötet, 631. o.


title: C-629/19. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. augusztus 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sappi Austria Produktions-GmbH & Co KG és Wasserverband „Region Gratkorn-Gratwein”

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/23

      A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. augusztus 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sappi Austria Produktions-GmbH & Co KG és Wasserverband „Region Gratkorn-Gratwein”
      (C-629/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/27)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landesverwaltungsgericht Steiermark

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Sappi Austria Produktions-GmbH & Co KG, Wasserverband „Region Gratkorn-Gratwein”

         Alperes: Landeshauptmann von Steiermark

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Hulladéknak tekintendő-e a szennyvíziszap a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvvel és/vagy a – 2008. október 22-i 1137/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított – szennyvíziszapról szóló irányelvvel összefüggésben értelmezett, a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában szereplő kivételre tekintettel?

                  2)

                  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

                              Lehetővé teszi-e a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98 európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése valamely anyagnak az uniós jogi hulladékfogalom értelmében vett melléktermékkénti minősítését, amennyiben ehhez az anyaghoz eljárástechnikai okokból kis arányban más anyagokat kevernek hozzá, amelyek egyébként hulladéknak minősülnének, ha ez nem befolyásolja az anyag egészének összetételét és a környezet szempontjából jelentős előnyt jelent?

         (1)  HL 2008. L 311., 1. o.

         (2)  HL 2008. L 312., 3. o.


title: C-633/19. sz. ügy: A Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Belgium) által 2019. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie kontra Metalen Galler NV, Vollers Belgium NV, LW-Idee GmbH

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/25

      A Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Belgium) által 2019. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie kontra Metalen Galler NV, Vollers Belgium NV, LW-Idee GmbH
      (C-633/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/29)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie

         Alperesek: Metalen Galler NV, Vollers Belgium NV, LW-Idee GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Érvénytelen-e a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK rendelet (1) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet, (2) illetve az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (3) 6. cikke (6) és (7) bekezdésének, valamint 2. cikke (10) bekezdésének megsértése miatt azért, mert a Bizottság nem biztosított időben lehetőséget a kínai exportáló gyártóknak arra, hogy megtekintsék az azon terméktípusokkal kapcsolatos információkat, amelyek alapján a Bizottság megállapította a rendes értéket, és/vagy mert a Bizottság az érintett termékekkel kapcsolatos dömpingkülönbözet mértékének kiszámítása keretében az egy indiai gyártó termékeinek rendes értéke és a hasonló kínai termékek exportára közötti összehasonlítás során nem vette figyelembe a nyersanyagokat terhelő behozatali vámokkal és az Indiában mint analóg országban fennálló közvetett adókkal, valamint az előállítás (illetve a termelési költségek) tekintetében fennálló különbségekkel kapcsolatos kiigazításokat?

                  2)

                  Érvénytelen-e a 91/2009/EK rendelet az 1225/2009/EK rendelet, illetve a 384/96/EK rendelet 3. cikke (2) és (3) bekezdésének megsértése miatt azért, mert a Bizottság a kárra vonatkozó vizsgálat során dömpingelt behozatalnak minősítette a két olyan kínai vállalat által megvalósított behozatalokat, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy nem folytattak dömpinget?

                  3)

                  Érvénytelen-e a 91/2009/EK rendelet az 1225/2009/EK rendelet, illetve a 384/96/EK rendelet 3. cikke (2), (6) és (7) bekezdésének megsértése miatt azért, mert a Bizottság a nem a hazai gazdasági ágazathoz tartozó gyártókkal kapcsolatos információkat vett alapul azon kérdés vizsgálata során, hogy az uniós ipar által megvalósított kivitelek hozzájárultak-e az ezen ipar által elszenvedett kárhoz?

                  4)

                  Érvénytelen-e a 91/2009/EK rendelet az 1225/2009/EK rendelet, illetve a 384/96/EK rendelet 19. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése miatt azért, mert a Bizottság nem biztosította, hogy a két hazai (olasz) gyártó megfelelő módon megindokolja, hogy miért nem volt lehetséges a bizalmas információkról összefoglalót rendelkezésre bocsátani?

                  5)

                  Sérti-e a 91/2009/EK rendelet a 384/96/EK rendelet 6. cikkének (6) és (7) bekezdését, valamint 2. cikkének (10) bekezdését azért, mert a Bizottság a kínai exportáló gyártók érdekeit figyelmen kívül hagyva nem közölte időben a termékekkel kapcsolatos információkat?

                  6)

                  A Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (módosított) 91/2009/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd., Ningbo City, vállalatra vonatkozó 64,4%-os egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek, és hogy amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi társaságra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni; a jóhiszeműség elve alapján ennek ellenére alapul vehető-e a bejelentő javára az egyéni vámtétel a dömpingellenes vámoknak egy OLAF vizsgálat miatt elvégzendő utólagos beszedése során, ha az OLAF megállapította, hogy az érintett kötőelemek a vám-árunyilatkozatban foglaltaktól eltérően nem Indonéziából származnak, hanem azokat a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. vállalat állította elő Kínában, de nem mutatható be az egyéni vámtétel alkalmazásához szükséges információkat feltüntető számla, mert az exportőrök szándéka éppen a tagállami hatóságok megtévesztése volt?

         (1)  HL 2009. L 29., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 64., 46. o.

         (2)  HL 2009. L 343., 51. o.; helyesbítések: HL 2010. L 7., 22. o.; HL 2016. L 44., 20. o.

         (3)  HL 1996. L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.


title: C-640/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. augusztus 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Azienda Agricola Ambrosi Nicola Giuseppe és társai kontra Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA), Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/26

      A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. augusztus 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Azienda Agricola Ambrosi Nicola Giuseppe és társai kontra Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA), Ministero delle Politiche Agricole e Forestali
      (C-640/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/30)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Azienda Agricola Ambrosi Nicola Giuseppe, Azienda Agricola Castagna Giovanni, Soc. Azienda Agricola Castellani Enio, Nereo e Giuliano Ss, Azienda Agricola De Fanti Maria Teresa, Azienda Agricola Giacomazzi Vilmare, Soc. Azienda Agricola Iseo di Lunardi Giampaolo e Silvano Ss, Soc. Azienda Agricola Mastrolat di Mastrotto Franco e Luca Ss, Azienda Agricola Righetti Michele e Damiano, Azienda Agricola Scandola Stefano e Gianni, Azienda Agricola Tadiello Roberto, Azienda Agricola Turazza Mario, Azienda Agricola Zuin Tiziano, 2 B Società Agricola Srl és társai, Azienda Agricola Fracasso Claudio, Azienda Agricola Pozzan Mirko

         Alperesek: Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA), Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 856/1984/EGK rendelet (1) 1., 2. és 3. cikkét, a 3950/1992/EGK rendelet (2) 1. cikkét és 2. cikkének (1) bekezdését, az 1788/2003/EK rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkét, az 1234/2007/EK rendelet (4) 55., 64. és 65. cikkét, valamint mellékletekeit – mint az uniós piacon a tej- és tejtermékek kereslete és kínálata közötti egyensúly megóvását szolgáló rendelkezéseket –, hogy a „tejkvóták” kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni az OEM oltalma alatt álló sajtok Unión kívüli országokba irányuló kivitelét szolgáló előállítását az ezen utóbbi termékek tekintetében a 2081/1992/EGK rendelet (5) 13. cikkében előírt – EUMSZ 32. cikk (korábbi 27. cikkben), EUMSZ 39. cikk (korábbi 33. cikkben), EUMSZ 40. cikk (korábbi 34. cikkben) és EUMSZ 41. cikk (korábbi 35. cikkben) szerinti elvek alkalmazásában az 510/2006 rendelettel (6) és az 1151/2012 rendelettel (7) megerősített – oltalmi céloknak megfelelően?

                  2)

                  Igenlő válasz esetén ellentétes-e az ily módon értelmezett szóban forgó szabályozással, ha az egyéni referenciamennyiségekben – a Decreto-legge 28 marzo 2003, n. 49, convertito con modifiche in legge 30 maggio 2003, n. 119 (a 2003. május 30-i törvénnyel módosításokkal törvénnyé alakított, 2003. március 28-i 49. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet) 2. cikkének és a legge 26 novembre 1992, n. 468 (1992. november 26-i 468. sz. törvény) 2. cikke 49/2003 rendkívüli törvényerejű rendelet említett 2. cikke által hivatkozott részének megfelelően – figyelembe veszik az Unión kívülre irányuló kivitelre szánt, OEM oltalma alatt álló sajtok előállítását szolgáló tejkvótákat?
                  Másodlagosan, amennyiben ezen értelmezést helytelennek kell tekinteni:

                  3)

                  A 856/1984/EGK rendelet 1., 2. és 3. cikkével, a 3950/1992/EGK rendelet 1. cikkével és 2. cikkének (1) bekezdésével, az 1788/2003/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkével, valamint az 1234/2007/EK rendelet 55., 64. és 65. cikkével és mellékleteivel (valamint az azok átültetését szolgáló, a 2003. május 30-i törvénnyel módosításokkal törvénnyé alakított, 2003. március 28-i 49. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet 2. cikkében és az 1992. november 26-i 468. sz. törvény 2. cikkének a 49/2003 rendkívüli törvényerejű rendelet említett 2. cikke által hivatkozott részében szereplő olasz nemzeti előírásokkal) – amelyek értelmében a tagállamokhoz rendelt mennyiség kiszámítása során az exportált vagy az Unión kívüli országok piacára szánt, OEM oltalma alatt álló sajtok előállításához felhasznált tejet az említett kivitelnek megfelelő mértékben figyelembe kell venni, vagyis az nem hagyható figyelmen kívül – ellentétesek-e az OEM oltalma alatt álló termékeket védő 2081/1992/EGK rendeletben meghatározott oltalmi célokkal, különös tekintettel az 510/2006/EK rendelettel és az 1151/2012 rendelettel megerősített 13. cikkre, valamint az 1151/2012 rendelet 4. cikkében meghatározott oltalmi célokra, továbbá ellentétesek-e az EUMSZ 32. cikkel (korábbi 27. cikkel), az EUMSZ 39. cikkel (korábbi 33. cikkel), az EUMSZ 40. cikkel (34. cikkel), az EUMSZ 41. cikkel (35. cikkel) és a jogbiztonságnak, a bizalomvédelemnek, az arányosságnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, valamint az Unión kívülre irányuló kivitel szempontjából a gazdasági kezdeményezés szabadságának az elveivel?

         (1)  A tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 804/68/EGK rendelet módosításáról szóló, 1984. március 31-i 856/84/EGK tanácsi rendelet (HL 1984. L 90, 10. o.)

         (2)  A tej- és tejtermékágazatban kiegészítő illeték megállapításáról szóló, 1992. december 28-i 3950/1992/EGK tanácsi rendelet (HL 1992. L 405., 1. o.)

         (3)  A vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban szóló, 2003. október 10-i 1778/2003/EK bizottsági rendelet (HL 2003. L 260., 4. o.)

         (4)  A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (HL 2007. L 299., 1. o.; helyesbítések: HL 2010. L 63., 30. o.; HL 2013. L 97., 4. o.)

         (5)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendelet (HL 1992. L 208., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 4. o.)

         (6)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (HL 2006. L 93., 12. o.)

         (7)  A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 343., 1. o.; helyesbítés: HL 2013. L 55., 27. o.).


title: C-643/19. sz. ügy: A Tribunal Central Adminidstrativo Norte (Portugália) által 2019. augusztus 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RESPORE – Sociedade Revendedora de Aparelhos de Precisão, SA kontra Município de Peso da Régua

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/27

      A Tribunal Central Adminidstrativo Norte (Portugália) által 2019. augusztus 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RESPORE – Sociedade Revendedora de Aparelhos de Precisão, SA kontra Município de Peso da Régua
      (C-643/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/31)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Central Adminidstrativo Norte

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: RESPORE – Sociedade Revendedora de Aparelhos de Precisão, SA

         Alperes: Município de Peso da Régua

         Az eljárásban részt vesz: DATAREDE – Sistemas de Dados e Comunicações, SA, Alexandre Barbosa Borgesm, SA, Fernando L. Gaspar – Sinalização e Equipamentos Rodoviários, SA

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Lehetővé teszi-e az európai uniós jog (különösen a 2014/24/[EU] irányelv (1) 56. cikkének (1) bekezdése és 60. cikkének (4) bekezdése, valamint a szabad verseny elve), hogy az ajánlattevőknek szóló iránymutatások – amelyek egy, szerződéskötést megelőző olyan közbeszerzési eljárásra vonatkoznak, amely földterületeknek a korlátozott időtartamban fizetős parkolózónák létesítése, működtetése, valamint azoknak a hatályos önkormányzati rendeletben foglalt szabályokkal való összhangja ellenőrzése céljából történő használatára vonatkozó koncesszió odaítélésére irányul – előírják, hogy az ajánlattevők kötelesek bemutatni a rendelkezésre bocsátandó szoftvert és a berendezést (parkolóórát) abból a célból, hogy igazolják az ajánlattételi dokumentációban és a különleges műszaki előírásokban foglalt feltételek és követelmények teljesítését, valamint az ajánlatok jellemzőit egyaránt, továbbá az odaítélés feltételeként előírnak egy, a „megoldás műszaki és funkcionális alkalmasságára” vonatkozó tényezővel összefüggő kritériumot, amelyet a szóban forgó bemutató alapján kell megítélni (lásd az ajánlattevőknek szóló Iránymutatások 16. és 17. pontját)?

         (1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.)


title: C-648/19. sz. ügy: Az Amtsgericht Erding (Németország) által 2019. szeptember 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EUflight.de GmbH kontra Eurowings GmbH

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/28

      Az Amtsgericht Erding (Németország) által 2019. szeptember 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EUflight.de GmbH kontra Eurowings GmbH
      (C-648/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/32)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Amtsgericht Erding

         Az alapeljárás felei

         Felperes: EUflight.de GmbH

         Alperes: Eurowings GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      A 261/2004/EK rendelet (1) 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogban való részesülésnek feltétele-e, hogy az utas abban az esetben is beszálljon a légi járatra, ha annak jelentős késése már az indulás előtt fennáll?

         (1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.).


title: C-652/19. sz. ügy: A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2019. szeptember 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KO kontra Fallimento Consulmarketing SpA

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/29

      A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2019. szeptember 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KO kontra Fallimento Consulmarketing SpA
      (C-652/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/33)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunale di Milano

         Az alapeljárás felei

         Felperes: KO

         Alperes: Fallimento Consulmarketing SpA

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétesek-e az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma foglalkoztatás feltételeiről szóló 99/70/EK irányelvben (1) szereplő keretmegállapodás 4. szakaszában foglalt elvével a D.lgs 23/15 (23/15. sz., felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet) 1. cikke 2. bekezdésében és 10. cikkében szereplő olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a kiválasztási szempontok megsértése miatt jogellenes csoportos létszámcsökkentéseket illetően olyan differenciált kettős védelmi rendszert írnak elő, amely alapján a csoportos létszámcsökkentésre irányuló eljárás keretében a 2015. március 7. előtt létesített, határozatlan időre szóló munkaviszonyok tekintetében megfelelő, hatékony és visszatartó erejű védelem valósul meg az eredeti munkakörbe történő visszahelyezésnek és a járulékok munkáltató általi megfizetésének eszközével, ezzel szemben a 2015. március 7. előtt létesített, azonban határozatlan időre szóló munkaviszonyokká e dátumot követően átalakított határozott időre szóló munkaviszonyok esetében – a munkában töltött idő egyezősége ellenére – kevésbé hatékony és kevésbé visszatartó erejű, egy alsó és felső értékhatár között meghatározott egyszerű kártérítést kell alkalmazni?”

                  2)

                  Ellentétes-e az Alapjogi Charta 20. és 30. cikkében, valamint a 98/59/EK irányelvben (2) szereplő rendelkezésekkel a 23/15. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet 10. cikkében szereplőhöz hasonló olyan jogszabályi rendelkezés, amely a kiválasztási szempontok megsértése miatt jogellenes csoportos létszámcsökkentések esetére – a csoportos létszámcsökkentésre irányuló eljárással érintett, korábban létesített, többi hasonló munkaviszony esetétől eltérően – kizárólag a 2015. március 7. után határozatlan időre (vagy határozatlan időre szólóvá átalakított munkaviszony keretében) alkalmazott munkavállalók vonatkozásában nem írja elő az eredeti munkakörbe történő visszahelyezést, viszont ezzel párhuzamosan olyan egyszerű kártérítési mechanizmust vezet be, amely nem alkalmas a munkahely elvesztése anyagi következményeinek az ellentételezésére és kedvezőtlenebb ahhoz a másik meglévő modellhez viszonyítva, amely olyan más munkavállalókra vonatkozik, akiknek a jogviszonya – a jogviszony átalakítása vagy létrehozása időpontjának kivételével – az előzőekkel azonos jellemzőkkel rendelkezik?

         (1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

         (2)  A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 225. o., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 327. o.; helyesbítések: HL 2007. L 59., 84. o., HL 2014. L 289., 24. o.)


title: C-653/19. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2019. szeptember 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DK elleni büntetőeljárás

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/29

      A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2019. szeptember 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DK elleni büntetőeljárás
      (C-653/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/34)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Spetsializiran nakazatelen sad

         Az alapeljárás felei

      DK

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Összhangban áll-e a 2016/343 irányelv (1) 6. cikkével és (22) preambulumbekezdésével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. és 47. cikkével egy olyan nemzeti jogszabály, amely a büntetőeljárás bírósági szakaszában a körülmények megváltozását szabja feltételül ahhoz, hogy a bíróság helyt adjon a védelem által a terhelt fogva tartása megszüntetése iránti kérelemnek?

         (1)  A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 65., 1. o.)


title: C-662/19. P.sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik kibővített tanács) T-466/16. sz., NRW.Bank kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2019. június 26-án hozott ítélete ellen az NRW.Bank által 2019. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/30

      A Törvényszék (nyolcadik kibővített tanács) T-466/16. sz., NRW.Bank kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2019. június 26-án hozott ítélete ellen az NRW.Bank által 2019. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés
      (C-662/19. P.sz. ügy)
      (2019/C 399/35)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: NRW.Bank (képviselők: J. Seitz, J. Witte és D. Flore ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Egységes Szanálási Testület, az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  1.

                  helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének a T-466/16. sz. ügyben hozott, 2019. június 26-i ítéletét, és semmisítse meg az alperes és a fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél által hozott határozatot, amely a fellebbezőnek a szerkezetátalakítási alaphoz a 2016-os hozzájárulási év tekintetében történő éves hozzájárulására vonatkozik;

                  2.

                  másodlagosan helyezze hatályon kívül az 1. pontban megjelölt ítéletet, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;

                  3.

                  a fellebbezési eljárásban ellenérdekű felet kötelezze az eljárás költséginek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A fellebbező két jogalapra hivatkozik:
      Először is a megsemmisítés iránti kereset a Törvényszék álláspontjával ellentétben nem tekinthető az EUSZ 263. cikk (6) bekezdése értelmében késedelmesnek. A fellebbezőnek a szerkezetátalakítási alaphoz a 2016-os hozzájárulási év tekintetében történő éves hozzájárulására vonatkozóan az ellenérdekű fél által hozott határozat ugyanis az ellenérdekű fél két egymást követő határozatán alapszik, nevezetesen az ún. „első ESZT-határozaton” és az ún. „második ESZT-határozaton”. Mindkét ESZT-határozatot kizárólag a nemzeti szanálási hatóságnak („FMSA”) címezték, a fellebbezőt ezekről közvetlenül nem tájékoztatták, és azokat nem is közölték a fellebbezővel. A fellebbező az ESZT-határozatok feltételezett létezéséről csupán a FMSA aktuális megállapító határozatából értesült (azok tartalmáról azonban nem), nevezetesen az „első FMSA-határozatból” és a második FMSA-határozatból”.
      A Törvényszék álláspontjával ellentétben tehát a megsemmisítés iránti kereset megindítására vonatkozó határidő számítása szempontjából releváns esemény csupán a második FMSA-határozatnak a fellebbező általi kézhezvétele volt. A második FMSA-határozat ugyanis az első FMSA-határozat helyébe lépett.
      De még ha a második FMSA határozat nem is lépett volna teljes mértékben az első FMSA-határozat helyébe, hanem azt csupán módosította, a keresetindítási határidő kezdete az ítélkezési gyakorlat szerint ebben az esetben is csupán a második FMSA-határozat kézhezvétele.
      A fellebbező ezenfelül úgy véli, hogy a Törvényszék álláspontjával ellentétben a jelen ügy sajátosságaira tekintettel nem volt köteles arra, hogy az első ESZT-határozatot kérelmezze, és így tudomást szerezzen annak tartalmáról és indokolásáról. Ilyen kötelezettség ugyanis semmiképpen nem áll fenn abban az esetben, ha – amint a jelen esetben – bizonytalanság áll fenn az érintett személyt és a kérelmezési követelmény feltételezett tárgyát illetően.
      Végezetül a bizalomvédelem indokai miatt, vagy a kimenthető tévedés alapján mindenképpen úgy kell tekinteni, hogy a keresetindítási határidőt tiszteletben tartották.
      Másodszor a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a fellebbező a második ESZT-határozat tekintetében nem terjesztett elő jogalapokat és érveket. E megállapítás sérti a fellebbezőnek a meghallgatáshoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (2) bekezdéséből eredő jogát. A Törvényszék a fellebbező számos állásfoglalását figyelmen kívül hagyta, a határozathozatalnál azokat jogellenes módon nem vette figyelembe, ezáltal megtagadva a fellebbezővel szemben a tisztességes eljárást.


title: C-663/19. sz. ügy: A Landgericht Gera (Németország) által 2019. szeptember 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MM kontra Volkswagen AG

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/31

      A Landgericht Gera (Németország) által 2019. szeptember 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MM kontra Volkswagen AG
      (C-663/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/36)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Gera

         Az alapeljárás felei

         Felperes: MM

         Alperes: Volkswagen AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a járművek EK-jóváhagyásáról szóló rendelet (1) 6. §-ának (1) bekezdését és 27. §-ának (1) bekezdését, illetve a 2007/46/EK irányelv (2) 18. cikkének (1) bekezdését és 26. cikkének (1) bekezdését, hogy a gyártó megsérti az érvényes nyilatkozat kiadására vonatkozó, a járművek EK-jóváhagyásáról szóló rendelet 6. §-ának (1) bekezdése szerinti kötelezettségét (illetve a megfelelőségi nyilatkozat mellékelésére vonatkozó, a 2007/46/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése szerinti kötelezettségét), ha a 715/2007/EK rendelet (3) 5. cikkének (2) bekezdése és 3. cikkének 10. pontja értelmében vett tiltott hatástalanító berendezést épített be a járműbe, és az ilyen jármű forgalomba hozatala ellentétes a jármű érvényes megfelelőségi nyilatkozat nélkül történő forgalomba hozatalára vonatkozó, a járművek EK-jóváhagyásáról szóló rendelet 27. §-ának (1) bekezdése szerinti tilalommal (illetve az érvényes megfelelőségi nyilatkozat nélkül történő értékesítésre vonatkozó, a 2007/46/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalommal)?
                  Igenlő válasz esetén:

                              1a)

                              Célja-e a járművek EK-jóváhagyásáról szóló rendelet 6. és 27. §-ának, illetve a 2007/46/EK irányelv 18. cikke (1) bekezdésének, 26. cikke (1) bekezdésének és 46. cikkének a végső ügyfél védelme és – a használt járművek piacán történő továbbértékesítés esetén – különösen az autó következő vevőjének védelme is, mégpedig e vevő rendelkezési szabadsága és vagyona tekintetében is? Érvényes megfelelőségi nyilatkozat nélkül forgalomba hozott használt jármű valamely autóvásárló által történő megszerzése azon kockázatok köréből ered-e, amelyek elhárítása céljából e szabályokat elfogadták?

                  2)

                  Célja-e a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a végső ügyfél védelme és – a használt járművek piacán történő továbbértékesítés esetén – különösen az autó következő vevőjének védelme is, mégpedig e vevő rendelkezési szabadsága és vagyona tekintetében is? Beépített tiltott hatástalanító berendezéssel rendelkező használt jármű valamely autóvásárló által történő megszerzése azon kockázatok köréből ered-e, amelyek elhárítása céljából e szabályt elfogadták?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni a járművek EK-jóváhagyásáról szóló rendelet 6. és 27. §-át, illetve a 2007/46/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdését, 26. cikkének (1) bekezdését és 46. cikkét, valamint a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdését, hogy ezek megsértése esetén egészben vagy részben mellőzni kell (adott esetben: milyen módon, illetve milyen mértékben?) a jármű tényleges használatáért járó kártalanításnak a végső ügyfél kárába történő beszámítását, ha a végső ügyfél e jogsértés miatt a járműre vonatkozó adásvételi szerződés megkötését megelőző eredeti állapot helyreállítását kérheti és kéri? Változtat-e az értelmezésen, ha a jogsértés a jóváhagyó hatóság és a végső ügyfelek megtévesztésével jár a tekintetben, hogy a jóváhagyás valamennyi feltétele teljesül, és a járműnek a közúti forgalomban történő használata korlátozás nélkül megengedett, és a jogsértés, valamint a megtévesztés költségcsökkentés és a nyereség magas értékesítési számok révén történő maximalizálása céljából versenyelőny egyidejű szerzésével és a gyanútlan ügyfelek költségére történik?

         (1)  A legutóbb a 2017. március 23-i rendelet (BGBl I 522. o.) 7. cikkével módosított, a járművek EK-jóváhagyásáról szóló, 2011. február 3-i rendelet (BGBl. I 126. o.).

         (2)  A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 263., 1. o.).

         (3)  A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 171., 1. o.).


title: C-686/19. sz. ügy: Az Augstākā tiesa (Senāts) (Lettország) által 2019. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA „Soho Group” kontra Patērētāju tiesību aizsardzības centrs

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/32

      Az Augstākā tiesa (Senāts) (Lettország) által 2019. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA „Soho Group” kontra Patērētāju tiesību aizsardzības centrs
      (C-686/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/37)
      Az eljárás nyelve: lett

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Augstākā tiesa (Senāts)

         Az alapeljárás felei

         Felperes és felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: SIA „Soho Group”

         Ellenérdekű fél: Patērētāju tiesību aizsardzības centrs

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Önálló európai uniós jogi fogalom-e a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkének g) pontjában meghatározott, „a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége” fogalom?

                  2)

                  Felöleli-e a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének g) pontjában meghatározott, „a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége” fogalom a hitel meghosszabbításának költségeit egy, az alapeljáráshoz hasonló helyzetben, ha a hitelszerződés meghosszabbítására vonatkozó szerződéses kikötések a hitelező és az adós által elfogadott, a hitelszerződésre vonatkozó szerződéses kikötések és feltételek részét képezik?

         (1)  HL 2008. L 133., 66. o.


title: C-687/19. sz. ügy: A cour d'appel de Mons (Belgium) által 2019. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ryanair Ltd kontra PJ

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/33

      A cour d'appel de Mons (Belgium) által 2019. szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ryanair Ltd kontra PJ
      (C-687/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/38)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour d'appel de Mons

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Ryanair Ltd

         Alperes: PJ

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      A légi fuvarozók balesetek esetén fennálló felelősségéről szóló 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2002. május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2. cikkének (2) bekezdését, és következésképpen a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló, 1999. május 28-i Montreali Egyezmény 17. cikkének (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy ezekkel ellentétes, hogy egy poszttraumatikus stresszhez hasonló pszichés sérülés kártérítés tárgyát képezhesse e rendelkezések alapján?

         (1)  HL 2002. L 140., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 6. kötet, 246. o.


title: C-710/19. sz. ügy: A Conseil d'État (Belgium) által 2019. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – G. M. A. kontra État belge

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/33

      A Conseil d'État (Belgium) által 2019. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – G. M. A. kontra État belge
      (C-710/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/39)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d'État

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: G. M. A.

         Ellenérdekű fél: État belge

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 45. cikkét, hogy a fogadó tagállam köteles arra, hogy először is észszerű időtartamot biztosítson az álláskeresőnek abból a célból, hogy tudomást szerezhessen a neki megfelelő állásajánlatokról, és megtehesse a foglalkoztatásához szükséges intézkedéseket, másodszor, hogy fogadja el, hogy az álláskereséshez szükséges időtartam semmilyen esetben sem lehet hat hónapnál kevesebb, harmadszor pedig engedélyezze az álláskereső számára, hogy ezen időtartam alatt végig a tagállam területén tartózkodjon, anélkül hogy előírná vele szemben annak bizonyítását, hogy tényleges esélye van a foglalkoztatásra?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 15. és 31. cikkét, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikkét, valamint az uniós jog elsőbbségének és az irányelvek hatékony érvényesülésének általános elvét, hogy egy olyan határozat megsemmisítése iránti kereset vizsgálata során, amely megtagadja valamely uniós polgár három hónapot meghaladó tartózkodáshoz való jogának elismerését, a fogadó tagállam nemzeti bíróságai kötelesek figyelembe venni a nemzeti hatóságok által hozott határozatot követően felmerült új tényeket, ha ezek alkalmasak arra, hogy úgy módosítsák az érintett személy helyzetét, hogy ez a módosítás már nem teszi lehetővé a fogadó tagállamban való tartózkodáshoz való jogának a korlátozását?

         (1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.; helyesbítés: HL 2009. L 274., 47. o.).


title: C-743/19. sz. ügy: 2019. október 9-én benyújtott kereset – Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/35

      2019. október 9-én benyújtott kereset – Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-743/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/41)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Európai Parlament (képviselők: L. Visaggio, I. Anagnostopoulou, C. Biz, meghatalmazottak)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kereseti kérelmek

                  —

                  A Bíróság semmisítse meg a 2019. június 13-i (EU) 2019/1199 határozatot; (1)

                  —

                  a Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Első jogalapjával az Európai Parlament a vitatott határozat kibocsátója – akár a Tanács, akár a tagállamok összessége – arra vonatkozó hatáskörének hiányát rója fel, hogy az Európai Munkaügyi Hatóság székhelyének (ELA) helyét meghatározza. A Parlament azon a véleményen vagy ugyanis, hogy:
      az EUMSZ 341. cikk nem képez megfelelő jogalapot az olyan uniós szervezetek, mint a decentralizált ügynökségek, székhelyének meghatározására. A jelen ügyben az ELA-t az uniós jogalkotó az (EU) 2019/1149 rendelettel (2) hozta létre, amelyet az EUMSZ 46. és 48. cikk alapján, rendes jogakotási eljárás útján fogadtak el. A Parlament úgy véli, hogy az EUMSZ 341. cikk nem vonja érvényesen az uniós jogalkotó hatáskörébe, amely az ELA-t létrehozta, az ELA székhelye helyének meghatározására vonatkozó jogkört, hanem azt a tagállamokra ruházza, ennélfogva e rendelkezés nem szolgálhat érvényesen a vitatott határozat jogalapjául.
      Második, másodlagosan, arra a valószerűtlen esetre előterjesztett jogalapjával, ha a Bíróság azt állapítaná meg, hogy az EUMSZ 341. cikk a vitatott határozat megfelelő jogalapjául szolgál, a Parlament az említett határozat indokolása teljes hiányára kíván hivatkozni. A Parlament úgy véli, hogy a vitatott határozat mint uniós jogi aktus, az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében kimondott indokolási kötelezettség hatálya alá tartozik, ám e kötelezettség a legkevésbé sem teljesült, mivel nem kerültek meghatározásra azok az okok, amelyek folytán Pozsonyt választották ki.

         (1)  Az Európai Munkaügyi Hatóság székhelyének helyéről a tagállamok kormányainak képviselői által közös megegyezéssel elfogadott, 2019. június 13-i (EU) 2019/1199 határozat (HL 2019. L 189, 68. o.).

         (2)  Az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról, a 883/2004/EK, a 492/2011/EU és az 2016/589 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/344 határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 186, 2019.7.11., 21 o.).


title: C-744/19. sz. ügy: 2019. október 10-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/36

      2019. október 10-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság
      (C-744/19. sz. ügy)
      (2019/C 399/42)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Tricot, G. Gattinara meghatalmazottak)

         Alperes: Olasz Köztársaság

         Kereseti kérelmek

      A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság

                  1)

                  állapítsa meg, hogy

                              —

                              mivel nem fogadta el az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy teljes egészében megfeleljen az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 5-i 2013/59/Euratom tanácsi irányelvnek, (1)

                              —

                              mivel nem közölt ilyen jellegű rendelkezéseket a Bizottsággal

                              —

                              az Olasz Köztársaság nem teljesítette az ezen irányelv 106. cikkéből eredő kötelezettségeit.

                  2)

                  az Olasz Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Egyetlen jogalapjában a Bizottság azt állítja, hogy az Olasz Köztársaság, mivel nem fogadta el az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy teljes egészében megfeleljen a 2013/59 irányelvnek, nem teljesítette az ezen irányelv 106. cikkéből eredő kötelezettségeit.

         (1)  HL 2014. L 13., 1. o.


title: T-119/07. és T-207/07. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2019. szeptember 17-i ítélete – Olaszország és Eurallumina kontra Bizottság („Állami támogatások – 2003/96/EK irányelv – Ásványolajok jövedéki adója – Timföldgyártáshoz üzemanyagként felhasznált ásványolajok – Jövedékiadó-mentesség – Szelektív jelleg – A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás – A környezetvédelmi állami támogatások 2001. évi közösségi keretszabálya – Jogos bizalom – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének vélelme – A megfelelő ügyintézés elve – Indokolási kötelezettség – Ellentmondásos indokolás”)

text:
               25.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/37

      A Törvényszék 2019. szeptember 17-i ítélete – Olaszország és Eurallumina kontra Bizottság
      (T-119/07. és T-207/07. sz. egyesített ügyek) (1)

      („Állami támogatások - 2003/96/EK irányelv - Ásványolajok jövedéki adója - Timföldgyártáshoz üzemanyagként felhasznált ásványolajok - Jövedékiadó-mentesség - Szelektív jelleg - A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás - A környezetvédelmi állami támogatások 2001. évi közösségi keretszabálya - Jogos bizalom - Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének vélelme - A megfelelő ügyintézés elve - Indokolási kötelezettség - Ellentmondásos indokolás”)
      (2019/C 399/43)
      Az eljárás nyelve: olasz)

         Felek

         Felperes a T-119/07. sz. ügyben: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítői: G. Aiello és P. Garofoli avvocati dello Stato)

         Felperes a T-207/07. sz. ügyben: Eurallumina SpA (Portoscuso, Olaszország) (képviselők kezdetben: L. Martin Alegi, R. Denton és E. Cormack, később: L. Martin Alegi, R. Denton, A. Stratakis és L. Philippou solicitors)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők a T-119/07. sz. ügyben: V. Di Bucci, N. Khan, G. Conte és K. Walkerová meghatalmazottak, és a T-207/07. sz. ügyben kezdetben: V. Di Bucci, N.Khan, G. Conte és K. Walkerová, később. N. Khan és Bottka V. meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      A Gardanne, a Shannon régióban és Szardínián timföldgyártáshoz üzemanyagként felhasznált ásványolajok esetében a Franciaország, Írország, illetve Olaszország által alkalmazott jövedéki adó alóli mentességről (C 78/2001 [ex NN 22/01], C 79/2001 [ex NN 23/01], C 80/2001 [ex NN 26/01]) szóló, 2007. február 7-i 2007/375/EK bizottsági határozat egészben vagy részben annyiban történő megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelmek, amennyiben e határozat megállapítja, hogy az Olasz Köztársaság által a Szardínián (Olaszország) timföldgyártáshoz üzemanyagként felhasznált ásványolajok tekintetében 2004. január 1-jétől nyújtott jövedéki adó alóli mentesség állami támogatásnak minősül, és az Olasz Köztársaságot az említett támogatás visszatéríttetésére, illetve kifizetésének törlésére vagy felfüggesztésére kötelezi.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a kereseteket elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék az Olasz Köztársaságot kötelezi a T-119/07. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

                  3)

                     A Törvényszék az Eurallumina SpA-t kötelezi a T-207/07. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 129., 2007.6.9.


title: C-701/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-687/18. sz., Pilatus Bank kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2019. július 10-én hozott végzése ellen a Pilatus Bank plc által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

text:
               2.12.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 406/17

      A Törvényszék (második tanács) T-687/18. sz., Pilatus Bank kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2019. július 10-én hozott végzése ellen a Pilatus Bank plc által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés
      (C-701/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 406/24)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Pilatus Bank plc (képviselők: O. H. Behrends és M. Kirchner Rechtsanwälte)

         A másik fél az eljárásban: Európai Központi Bank (EKB)

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a Törvényszék megtámadott végzését;

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti keresetet;

                  —

                  utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé a megsemmisítés iránti keresetről való határozathozatal érdekében; továbbá

                  —

                  az EKB-t kötelezze a fellebbező költségeinek, valamint a fellebbezési eljárás költségeinek a viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:
      Az első jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette a máltai jogot, amennyiben azt feltételezte, hogy a fellebbező és az igazgatóság minden jogkörét átruházták az illetékes személyre.
      A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott végzés megsértette a hatékony jogorvoslat uniós jogi garanciáját.
      A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a megtámadott határozat puszta előkészítő intézkedés.
      A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék elferdítette a megtámadott határozat tartalmát, valamint általánosabban az ügy tényállását.
      Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott végzést nem lehet jóváhagyni azon másodlagos érv alapján, hogy az illetékes személynek lehetősége volt konzultálni az igazgatókkal.
      A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott végzést nem lehet jóváhagyni azon másodlagos érv alapján, hogy az ügyben ügyvéd is közreműködött.
      A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott végzést nem lehet jóváhagyni azon másodlagos érv alapján, hogy a megtámadott határozatot csak egy e-mail tartalmazta.
      A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a kérelem nem vált okafogyottá.