title: C-228/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-639/14. sz., Dimosia Epicheirisi Ilektrismou A. E. (DEI) kontra Európai Bizottság ügyben 2016. február 9-én hozott végzése ellen a Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) által 2016. április 22-én benyújtott fellebbezés

text:
               13.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 211/39

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-639/14. sz., Dimosia Epicheirisi Ilektrismou A. E. (DEI) kontra Európai Bizottság ügyben 2016. február 9-én hozott végzése ellen a Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) által 2016. április 22-én benyújtott fellebbezés
      (C-228/16. P. sz. ügy)
      (2016/C 211/50)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Fellebbező: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou A. E. (DEI) (képviselők: Efthymios Bourtzalas, Anargiros Oikonomou, Efstathia Salaka, Charalampos Synodinos, Charisios Tagaras, Denis Waelbroeck ügyvédek)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott végzést,

                  —

                  utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy az hozzon határozatot a felperesnek a 2014. június 12-i megtámadott jogi aktus megsemmisítésére irányuló kereseti kérelmeivel kapcsolatban,

                  —

                  az alperest kötelezze mind az elsőfokú, mind pedig a fellebbezési eljárással összefüggésben felmerült valamennyi költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A fellebbező előadja, hogy a megtámadott végzés lényeges jogi hibákat tartalmaz, valamint hogy azt a következő okok miatt hatályon kívül kell helyezni:

                  1)

                  nyilvánvalóan téves jogalkalmazás és az indokolás hiánya annak értékelésével kapcsolatban, hogy a T-639/14. sz. ügy okafogyottá vált, amennyiben ez az értékelés a megtámadott jogi aktusnak a Bizottság 2015. március 25-i jogi aktusával való állítólagos „felváltásán” alapul;

                  2)

                  a gondos ügyintézés, a jogbiztonság és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése, amennyiben a megtámadott végzés szerint a 2015. március 25-i jogi aktus felváltotta a megtámadott jogi aktust;

                  3)

                  nyilvánvalóan téves jogalkalmazás az uniós szervek jogi aktusai jogszerűsége elvének értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban;

                  4)

                  a tényállás elferdítése és a meghallgatáshoz való jog megsértése annak megállapítását illetően, hogy a megtámadott jogi aktus indokolása „egyáltalán nem utal a választottbírósági ítélet formájában nyújtott esetleges támogatás állami jellegére”, valamint nyilvánvalóan téves értékelés annak megállapítása során, hogy a megtámadott jogi aktusban szereplő, a DEI által hivatkozott jogi hibák „szükségszerűen a […] T-352/15. sz. ügyben elvégzett értékelés tárgyát fogják képezni”;

                  5)

                  a DEI azon kritériumokra vonatkozó megfontolásainak elferdítése, amely kritériumok alapján határozni kellett volna a jelen ügyben folytatott eljárás megszüntetéséről a 2012. évi panasszal kapcsolatban, valamint nyilvánvalóan téves jogalkalmazás annak értékelését illetően, hogy a 2012. évi panaszt a Bizottság 2015. március 25-i jogi aktusa „hallgatólagosan” utasította el; valamint

                  6)

                  téves jogalkalmazás és nyilvánvalóan téves értékelés annak megállapítása során, hogy a feleknek maguknak kell saját költségeiket viselniük.


title: T-50/16. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 21-i végzése – Magyarország kontra Bizottság

text:
               19.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 475/25

         A Törvényszék 2016. október 21-i végzése – Magyarország kontra Bizottság
   (T-50/16. sz. ügy) (1)

   (2016/C 475/38)
   Az eljárás nyelve: magyar
   A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 145., 2016.4.25.


title: Az Elsőfokú Biróság végzése 2005. június 29. a T-274/03. sz. a Focus Magazin Verlag GmbH kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben (Közösségi védjegy – Felszólalás – A védjegybejelentési kérelem visszavonása – A kereset okafogyottá vált)

text:
               17.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 229/18

      AZ ELSŐFOKÚ BIRÓSÁG VÉGZÉSE

   2005. június 29.
   a T-274/03. sz. a Focus Magazin Verlag GmbH kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben (1)

   (Közösségi védjegy - Felszólalás - A védjegybejelentési kérelem visszavonása - A kereset okafogyottá vált)
   (2005/C 229/38)
   Az eljárás nyelve: francia
   A T-274/03. sz. a Focus Magazin Verlag GmbH (székhelye: München [Németország], képviseli: U. Gürtler ügyvéd) kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (meghatalmazott: B. Müller és A. Folliard-Monguiral) ügyben, másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó az Elsőfokú Bíróság előtt: a France Télécom SA (székhelye: Párizs [Franciaország], képviseli: D. Marty ügyvéd), az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Focus Magazin Verlag GmbH és a France Télécom SA közötti felszólalási eljárással kapcsolatos 2003. április 30-i határozata (R 849/2001-4. sz. ügy) elleni kereset tárgyában, az Elsőfokú Bíróság (harmadik tanács), tagjai: M. Jaeger elnök, V. Tiili és O. Cúcz bírák, hivatalvezető: H. Jung, 2005. június 29-én meghozta végzését, amelynek rendelkező része a következő:

               1)

               Az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy a kereset okafogyottá vált.

               2)

               Az Elsőfokú Bíróság úgy határoz, hogy minden fél maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 264., 2003.11.1.


title: T-430/13. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-21/12. sz., Achab kontra EGSZB ügyben 2013. június 26-án hozott ítélete ellen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) által 2013. augusztus 19-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 325/38

         A Közszolgálati Törvényszék F-21/12. sz., Achab kontra EGSZB ügyben 2013. június 26-án hozott ítélete ellen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) által 2013. augusztus 19-én benyújtott fellebbezés
   (T-430/13. P. sz. ügy)
   2013/C 325/63
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Fellebbező: Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) (képviselők: M. Arsène meghatalmazott, segítői D. Waelbroeck és A. Duron ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: Mohammed Achab (Brüsszel, Belgium)

      Kérelmek

   A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-21/12. sz. ügyben hozott ítéletét, amennyiben az megsemmisíti az EGSZB 2011. június 9-i határozatát annyiban, amennyiben e határozat elrendeli az M. Achabnak 2010. július 1-je óta kifizetett külföldi munkavégzési támogatások visszatérítését, és arra kötelezi az EGSZB-t, hogy a saját költségein felül viselje az elsőfokú eljárás felperese részéről ezen eljárásban felmerült költségek felét;

               —

               adjon helyt a fellebbező kérelmének, vagyis utasítsa el a keresetet mint teljes egészében megalapozatlant;

               —

               kötelezze a másik felet a fellebbezési eljárásban és a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező öt jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első jogalap abban megnyilvánuló téves jogalkalmazáson alapul, hogy a Közszolgálati Törvényszék tévesen ítélte meg úgy, hogy a jogalap nélküli kifizetések visszatérítésének feltételei nem teljesültek.

               2.

               A második jogalap abban megnyilvánuló téves jogalkalmazáson alapul, hogy a meghozott ítélet következtében az elsőfokú eljárás felperese jogalap nélkül gazdagodik.

               3.

               A harmadik jogalap azzal vétett nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul, hogy a Közszolgálati Törvényszék tévesen ítélte meg úgy, hogy az EGSZB nem hívta fel a személyi állományához intézett közleményben az állomány figyelmét a honosítás következményeire.

               4.

               A negyedik jogalap abban megnyilvánuló téves jogalkalmazáson alapul, hogy a Közszolgálati Törvényszék megsértette egyrészt azt az elvet, hogy a pénzügyi rendelkezéseket szigorúan kell alkalmazni, másrészt azt az elvet, hogy a kivételekre vonatkozó rendelkezéseket szűken és megszorítóan kell értelmezni.

               5.

               Az ötödik jogalap a költségekről való rendelkezéssel kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul.


title: C-354/12. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2013. április 11-i végzése — Asa sp. z o.o kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (Fellebbezés — Az eljárási szabályzat 181. cikke — Közösségi védjegy — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Viszonylagos kizáró ok — FEMIFERAL szóvédjegy — A feminatal korábbi szó- és ábrás védjegy jogosultjának felszólalása)

text:
               3.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 225/47

         A Bíróság (tizedik tanács) 2013. április 11-i végzése — Asa sp. z o.o kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
   (C-354/12. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Az eljárási szabályzat 181. cikke - Közösségi védjegy - A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Viszonylagos kizáró ok - FEMIFERAL szóvédjegy - A feminatal korábbi szó- és ábrás védjegy jogosultjának felszólalása)
   2013/C 225/82
   Az eljárás nyelve: lengyel

      Felek

      Fellebbező:Asa sp. z o.o. (képviselő: M. Chimiak, adwokat)

      A másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: D. Walicka meghatalmazott)

      Tárgy

   A Törvényszék (harmadik tanács) T-110/11. sz., Asa kontra OHIM — Merck (FEMIFERAL) ügyben 2012. május 25-én hozott azon ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amellyel a Törvényszék mint megalapozatlant elutasította az Asa sp. z o.o., a „FEMIFERAL” szóvédjegy bejelentőjének a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 0182/2010-1. sz. ügyben 2010. november 19-én hozott azon határozatának hatályon kívül helyezésére irányuló keresetét, amely hatályon kívül helyezte a felszólalási osztálynak az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó „Feminatal” nemzeti szóvédjegy és a „feminatal” szóelemet tartalmazó nemzeti ábrás védjegy bejelentőjének felszólalását elutasító határozatát — A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (egységes szerkezetbe foglalt változat) (HL L 78., 1. o.) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése

      Rendelkező rész

               1.

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2.

               A Bíróság az Asa sp. z o.o-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 295., 2012.9.29.


title: C-360/06. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2008. október 2-i ítélete (a Finanzgericht Hamburg – Németország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Heinrich Bauer Verlag Beteiligungs GmbH kontra Finanzamt für Großunternehmen in Hamburg (Letelepedés szabadsága – Adójogszabályok – Társasági adó – Tőketársaságban fennálló, jegyzetlen részesedés értékelése)

text:
               22.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 301/5

         A Bíróság (második tanács) 2008. október 2-i ítélete (a Finanzgericht Hamburg – Németország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Heinrich Bauer Verlag Beteiligungs GmbH kontra Finanzamt für Großunternehmen in Hamburg
   (C-360/06. sz. ügy) (1)

   (Letelepedés szabadsága - Adójogszabályok - Társasági adó - Tőketársaságban fennálló, jegyzetlen részesedés értékelése)
   (2008/C 301/09)
   Az eljárás nyelve: német
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Finanzgericht Hamburg – Németország
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Heinrich Bauer Verlag Beteiligungs GmbH

      Alperes: Finanzamt für Großunternehmen in Hamburg

      Beavatkozó: Heinrich Bauer Verlag KG
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzgericht Hamburg – Az EK-Szerződés 52. cikkének (jelenleg, módosítást követően EK 43. cikk) és az EK-Szerződés 58. cikkének (jelenleg EK 48. cikk) értelmezése – Tőketársaságban fennálló, jegyzetlen részesedés értékelése – Különbség a belföldi személyegyesítő társaságban fennálló részesedés értéke és a más tagállamban letelepedett személyegyesítő társaságban fennálló részesedés értéke között.
   Rendelkező rész
   Érvényes igazolás hiányában az EGK-Szerződés 52. cikkével (később az EK-Szerződés 52. cikke, jelenleg, módosítást követően EK 43. cikk) és az EGK-Szerződés 58. cikkével (később az EK-Szerződés 58. cikke, jelenleg EK 48. cikk) ellentétes valamely tagállam olyan adójogszabályának az alkalmazása, amely a tőketársaság jegyzetlen részesedéseinek olyan körülmények esetén történő értékelésekor, mint amelyek az alapügyben is szerepelnek, magasabb értéket tulajdonít ez utóbbinak egy másik tagállamban letelepedett személyegyesítő társaság tőkéjében fennálló részesedése esetén, mint az érintett tagállamban letelepedett személyegyesítő társaságban fennálló részesedése esetén, feltéve azonban, hogy ez a részesedés lehetővé teszi számára, hogy irányítást biztosító befolyást gyakoroljon a másik tagállamban letelepedett személyegyesítő társaság döntéseire, és meghatározza annak tevékenységét.

      (1)  HL C 310., 2006.12.16.


title: F-20/15. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2015. július 16-i végzése – FG kontra Európai Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — A személyzeti szabályzat reformja — 1023/2013 rendelet — Beosztástípusok — A beosztástípusokba való besorolásra vonatkozó átmeneti szabályok — A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 30. cikkének (2) bekezdése — A magasabb besorolási fokozatba való előléptetés lehetősége — 2014. évi előléptetési időszak — „Különleges feladatokat” nem végző tanácsos — Az AD12 besorolási fokozatban maximált előléptetési lehetőség — Az előléptethető AD12 besorolási fokozatú tisztviselők listájára e tanácsos neve felvételének mellőzése — A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 30. cikke (3) bekezdésének alkalmazása iránti kérelem lehetősége — 2015. december 31-i határidő — A kereset elfogadhatósága — A sérelmet okozó aktus fogalma — A tisztviselő elektronikus személyi aktájának módosítása — Igazgatási adatok — Az intézmény intranetjén való terjesztés — A pert megelőző eljárásra vonatkozó követelmények be nem tartása — A eljárási szabályzat 81. cikke)

text:
               24.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/53

         A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2015. július 16-i végzése – FG kontra Európai Bizottság
   (F-20/15. sz. ügy) (1)

   ((Közszolgálat - Tisztviselők - A személyzeti szabályzat reformja - 1023/2013 rendelet - Beosztástípusok - A beosztástípusokba való besorolásra vonatkozó átmeneti szabályok - A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 30. cikkének (2) bekezdése - A magasabb besorolási fokozatba való előléptetés lehetősége - 2014. évi előléptetési időszak - „Különleges feladatokat” nem végző tanácsos - Az AD12 besorolási fokozatban maximált előléptetési lehetőség - Az előléptethető AD12 besorolási fokozatú tisztviselők listájára e tanácsos neve felvételének mellőzése - A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 30. cikke (3) bekezdésének alkalmazása iránti kérelem lehetősége - 2015. december 31-i határidő - A kereset elfogadhatósága - A sérelmet okozó aktus fogalma - A tisztviselő elektronikus személyi aktájának módosítása - Igazgatási adatok - Az intézmény intranetjén való terjesztés - A pert megelőző eljárásra vonatkozó követelmények be nem tartása - A eljárási szabályzat 81. cikke))
   (2015/C 279/67)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: FG (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: T. S. Bohr és C. Ehrbar meghatalmazottak, B. Wägenbaur ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   A 2014. évi előléptetési időszak keretében az AD13 besorolási fokozatba való előléptetésre javasolt tisztviselők listájára a felperes felvételét mellőző határozat megsemmisítése iránti kérelem.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Közszolgálati Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

               2)

               Valamennyi fél maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 127., 2015.4.20., 41. o.


title: C-139/09. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2010. január 11-i végzése — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

text:
               13.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 63/44

         A Bíróság elnökének 2010. január 11-i végzése — Európai Bizottság kontra Belga Királyság
   (C-139/09. sz. ügy) (1)

   2010/C 63/75

      Az eljárás nyelve: francia

   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 141., 2009.6.20.


title: T-254/17. sz. ügy: 2017. április 28-án benyújtott kereset – Intermarché Casino Achats kontra Bizottság

text:
               17.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 231/29

         2017. április 28-án benyújtott kereset – Intermarché Casino Achats kontra Bizottság
   (T-254/17. sz. ügy)
   (2017/C 231/37)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Intermarché Casino Achats (Párizs, Franciaország) (képviselők: Y. Utzschneider és J. Jourdan ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               az EUMSZ 277. cikk alapján állapítsa meg, hogy az 1/2003 rendelet 20. cikke a jelen ügyben nem alkalmazható;

               —

               az EUMSZ 263. és az EUMSZ 277. cikk alapján semmisítse meg a 2017. február 9-i C(2017) 1056 európai bizottsági határozatot;

               —

               kötelezze a Bizottságot az összes költség viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első jogalap azon alapul, hogy a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.) 20. cikkének (1) és (4) bekezdése alapján a felperessel szemben helyszíni vizsgálatot elrendelő 2017. február 9-i európai bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat) jogellenes. A felperes szerint a megtámadott határozat jogellenes, mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájával (a továbbiakban: Charta), valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel (a továbbiakban: EJEE) ellentétes rendelkezéseken alapul. E tekintetben a felperes azzal érvel, hogy:

                           —

                           az 1/2003 rendelet 20. cikke sérti a Charta 47. cikkében és az EJEE 6. cikkében biztosított hatékony jogorvoslathoz való jogot, mivel a Bizottság helyszíni vizsgálati cselekményeivel szemben nem ír elő hatékony jogorvoslati lehetőségeket;

                           —

                           az 1/2003 rendelet 20. cikke sérti továbbá a Charta 47. cikkében és az EJEE 6. cikkében biztosított fegyveregyenlőség elvét is, mivel nem rendelkezik a Bizottság helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatának alapjául szolgáló iratokba való betekintésről, sem pedig ezen iratok közléséről.

               2.

               A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az indokolási kötelezettséget, mivel az 1/2003 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelményekkel ellentétben nincs kellően megindokolva. A felperes ugyanis úgy véli, hogy a megtámadott határozat egyáltalán nem fejti ki, hogy a felperes miért érintett egy esetleges jogsértésben, és nem jelöli meg pontosan azt az érintett időszakot sem, hogy amely alatt állítólag versenyjogi jogsértéseket követtek el. Az indokolási kötelezettség e megsértése annál inkább hátrányt okoz, mivel a megtámadott határozat nem tartalmazza az alapjául szolgáló iratokat.

               3.

               A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat jogellenes, mivel azt a Bizottság anélkül hozta meg, hogy rendelkezett volna olyan kellően komoly valószínűsítő körülményekkel, amelyek lehetővé tették volna a versenyszabályok megsértésének feltételezését, tehát indokolták volna a felperes helyiségeiben való helyszíni vizsgálatot.

               4.

               A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat jogellenes, mivel nem tartja tiszteletben a Charta 7. cikkében és az EJEE 8. cikkében biztosított, a lakóhely sérthetetlenségéhez való alapvető jogot, ugyanis aránytalan helyszíni vizsgálati intézkedést rendelt el, és a visszaélésekkel szemben nem nyújt kellő garanciákat.


title: C-49/11. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2012. július 5-i ítélete [Oberlandesgericht Wien (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme] — Content Services Ltd kontra Bundesarbeitskammer (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 97/7/EK irányelv — Fogyasztóvédelem — Távollévők között kötött szerződések — A fogyasztó tájékoztatása — Közölt vagy kapott információk — Tartós hordozófelület — Fogalom — A szállító honlapjára mutató hiperlink — Elállási jog)

text:
               22.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 287/8

         A Bíróság (harmadik tanács) 2012. július 5-i ítélete [Oberlandesgericht Wien (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme] — Content Services Ltd kontra Bundesarbeitskammer
   (C-49/11. sz. ügy) (1)

   (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - 97/7/EK irányelv - Fogyasztóvédelem - Távollévők között kötött szerződések - A fogyasztó tájékoztatása - Közölt vagy kapott információk - Tartós hordozófelület - Fogalom - A szállító honlapjára mutató hiperlink - Elállási jog)
   2012/C 287/12
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Oberlandesgericht Wien

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Content Services Ltd

      Alperes: Bundesarbeitskammer

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Oberlandesgericht Wien — A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanács irányelv (HL L 144., 19. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 319. o.) 5. cikke (1) bekezdésének értelmezése — A szerződésre vonatkozó olyan információk, amelyeket a szállító honlapjára utaló hyperlink révén bocsátanak a fogyasztó rendelkezésére — A fogyasztó azon jogosultsága, hogy ezeket az információkat tartós hordozófelületen kapja meg — A „tartós hordozófelület” fogalmának értelmezése

      Rendelkező rész

   A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan kereskedelmi gyakorlat, amely abban áll, hogy csak az érintett vállalkozás honlapjára mutató hiperlinken keresztül teszi hozzáférhetővé az e rendelkezésben előírt információkat, nem teljesíti az említett rendelkezés követelményeit, mivel ugyanezen rendelkezés értelmében ezen információkat nem „közli” e vállalkozás, és nem „kapja” meg a fogyasztó, továbbá mivel az olyan honlap, mint amelyről az alapügyben szó van, az említett 5. cikk (1) bekezdése értelmében nem tekinthető „tartós hordozófelületnek”.

      (1)  HL C 145., 2011.5.14.


title: T-384/15. sz. ügy: 2015. július 13-án benyújtott kereset – EDF Luminus kontra Parlament

text:
               12.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 337/24

         2015. július 13-án benyújtott kereset – EDF Luminus kontra Parlament
   (T-384/15. sz. ügy)
   (2015/C 337/24)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: EDF Luminus (Brüsszel, Belgium) (képviselők: D. Verhoeven és O. Vanden Berghe ügyvédek)

      Alperes: Európai Parlament

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

               —

               ebből következően kötelezze az Európai Parlamentet arra, hogy:

               —

               fizessen meg az EDF Luminusnak 4 39  672,95 eurót;

               —

               fizesse meg az EDF Luminusnak az ezen összeg után járó szerződéses kamatokat, a számlák lejártának napjától számítva;

               —

               az Európai Parlamentet kötelezze az eljárási költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely az alkalmazandó jogszabályi és szerződéses rendelkezések megsértésére, valamint az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Parlament megtagadta, hogy megtérítse neki azon hozzájárulást, amelyet a felperes a Région de Bruxelles – Capitale-nak (Brüsszel fővárosi régió) fizetett. A felperes azzal érvel, hogy a vitatott hozzájárulásokat a Parlamentre kell áthárítani, mivel azokat a Parlamentnek szolgáltatott elektromos áram keletkeztette.


title: C-287/13. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik kibővített tanács) T-93/10. sz., Bilbaína de Alquitranes és társai kontra Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) ügyben 2013. március 7-én hozott ítélete ellen a Bilbaína de Alquitranes, SA, a Cindu Chemicals BV, a Deza, a.s., az Industrial Química del Nalón, SA, a Koppers Denmark A/S, a Koppers UK Ltd, a Rütgers Germany GmbH, a Rütgers Belgium NV, a Rütgers Poland Sp. z o.o. által 2013. május 27-én benyújtott fellebbezés

text:
               31.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 252/15

         A Törvényszék (hetedik kibővített tanács) T-93/10. sz., Bilbaína de Alquitranes és társai kontra Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) ügyben 2013. március 7-én hozott ítélete ellen a Bilbaína de Alquitranes, SA, a Cindu Chemicals BV, a Deza, a.s., az Industrial Química del Nalón, SA, a Koppers Denmark A/S, a Koppers UK Ltd, a Rütgers Germany GmbH, a Rütgers Belgium NV, a Rütgers Poland Sp. z o.o. által 2013. május 27-én benyújtott fellebbezés
   (C-287/13. P. sz. ügy)
   2013/C 252/23
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbezők: Bilbaína de Alquitranes, SA, Cindu Chemicals BV, Deza, a.s., Industrial Química del Nalón, SA, Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd, Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV, Rütgers Poland Sp. z o.o. (képviselő: K. Van Maldegem ügyvéd)

      A másik fél az eljárásban: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

      A fellebbezők kérelmei

   A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

               —

               helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-93/10. sz. ügyben hozott ítéletét; és

               —

               semmisítse meg az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) ED/68/2009 határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amely a kőszénkátrányból magas hőmérsékleten képződő szurokkokszot (EC-szám: 65996–93–2, a továbbiakban: CTPHT) a 1907/2006/EK rendelet (1) (REACH-rendelet) 59. cikkének megfelelően jelöltlistára felveendő anyagként azonosította; vagy

               —

               másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy az határozzon a fellebbezők megsemmisítés iránti kérelméről; és

               —

               az alperest kötelezze ezen eljárások valamennyi költségének (ideértve a Törvényszék előtt felmerült költségeket is) viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A fellebbezők az állítják, hogy a Törvényszék — azáltal, hogy elutasította a megtámadott határozat részleges megsemmisítése iránti kérelmüket — megsértette a közösségi jogot. Konkrétan, a fellebbezők állítása szerint a Törvényszék számos hibát követett el a fellebbezők helyzetére vonatkozó jogi háttér értelmezése tekintetében. Ennek következtében a Törvényszék számos jogalkalmazási hibát vétett, különösen:

               —

               annak megállapításakor, hogy az ügy bonyolult tudományos és műszaki tényeket vet fel, és hogy a CTPHT legalább 0,1 %-os koncentrációban jelen lévő összetevői alapján PBT és vPvB tulajdonságokkal rendelkező anyagként történő azonosítása nem volt nyilvánvalóan téves;

               —

               hogy a CTPHT összetevőit nem kell külön–külön PBT vagy vPvB tulajdonságokkal rendelkező anyagként azonosítani az ECHA e célból végzett részletes értékelésen alapuló önálló határozatában; és

               —

               hogy nem sérült az egyenlő bánásmód elve.
               Ezen indokok alapján a fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-93/10. sz. ügyben hozott ítéletét, és semmisítse meg a megtámadott határozatot.

      (1)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 396., 1. o., helyesbítések: HL L 136., 2007.5.29., 3. o.; HL L 141., 2008.5.31., 22. o.; HL L 36., 2009.2.5., 84. o. és HL L 118., 2010.5.12., 89. o.).


title: F-10/15. sz. ügy: 2015. január 23-án benyújtott kereset – ZZ és társai kontra Bizottság

text:
               16.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 89/48

         2015. január 23-án benyújtott kereset – ZZ és társai kontra Bizottság
   (F-10/15. sz. ügy)
   (2015/C 089/59)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: ZZ és társai (képviselők: J.-N. Louis, R. Metz, N. de Montigny, D. Verbeke és T. Van Lysebeth ügyvédek)

      Alperes: Bizottság

      A jogvita tárgya és leírása

   A felperesek éves utazási költségeinek megtérítéséhez való jogosultságát a tisztviselők személyzeti szabályzatának és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1023/2013 parlamenti és tanácsi rendelettel módosított személyzeti szabályzat VII. melléklete 8. cikkének alkalmazásával megállapító határozatok megsemmisítése.

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperesek 2014. júniusi illetményelszámolásait annyiban, amennyiben azokban első alkalommal alkalmazták a 2014. január 1-je óta hatályos személyzeti szabályzat VII. mellékletének 8. cikkét a felperesek utazási költségei megtérítésének meghatározása során;

               —

               amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2014. október 15-i keltezésű, a felperesek panaszait elutasító mintahatározatokat;

               —

               a Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.


title: T-602/11. sz. ügy: 2011. november 22-én benyújtott kereset — Pêra-Grave kontra OHIM — Fundação De Almeida (QTA S. JOSÉ DE PERAMANCA)

text:
               4.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 32/30

         2011. november 22-én benyújtott kereset — Pêra-Grave kontra OHIM — Fundação De Almeida (QTA S. JOSÉ DE PERAMANCA)
   (T-602/11. sz. ügy)
   2012/C 32/63
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Pêra-Grave Sociedade Agrícola, Unipessoal, Lda (Évora, Portugália) (képviselő: J. de Oliveira Vaz Miranda Sousa ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fundação Eugénio De Almeida (Évora, Portugália)

      Kereseti kérelmek

               —

               A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) második fellebbezési tanácsának 2011. szeptember 19-én az R 1797/2010-2. sz. ügyben hozott határozatát úgy, hogy a bejelentett védjeggyel szemben benyújtott felszólalást teljes egészében utasítsa el, és következésképpen a bejelentett védjegy lajstromozásának teljes egészében adjon helyt;

               —

               a Törvényszék az alperest kötelezze saját, valamint a felperesnek a jelen eljárással összefüggésben felmerült költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

      A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

      Az érintett közösségi védjegy: a „QTA S. JOSÉ DE PERAMANCA” szóvédjegy a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 7291669. számú védjegybejelentés.

      A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

      A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 283684. számon lajstromozott „VINHO PÊRAMANCA TINTO” portugál ábrás védjegy a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; a 308864. számon lajstromozott „VINHO PÊRAMANCA BRANCO” portugál ábrás védjegy a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; a 405797. számon lajstromozott „PÊRAMANCA” portugál ábrás védjegy a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

      A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

      A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a felszólalásnak és a fellebbezésnek helyt adott, a megtámadott határozatot hatályon kívül helyezte, és a közösségi védjegybejelentést valamennyi vitatott áru vonatkozásában elutasította.

      Jogalapok: A 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács (i) tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy kisebb jelentőséget tulajdonított a megjelölések közötti számos vizuális, hangzásbeli és fogalmi különbségnek, és nagyobb jelentőséget tulajdonított és ezáltal túlértékelte a megjelölések egyetlen közös elemét, a „PERA” és a „MANCA” szóelemeket; és (ii) tévesen alkalmazta a jelen ügyre a Törvényszék által a T-322/05. sz., „TERRANUS/TERRA” ügyben felállított elveket és megközelítést, és tévesen vélte úgy, hogy az ütköző megjelölések közötti hasonlóság olyan mértékű, hogy összetéveszthetőséget eredményezhet.


title: T-452/08. sz. ügy: 2008. október 6-án benyújtott kereset – DHL Aviation és DHL Hub Leipzig kontra Bizottság

text:
               10.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 6/34

         2008. október 6-án benyújtott kereset – DHL Aviation és DHL Hub Leipzig kontra Bizottság
   (T-452/08. sz. ügy)
   (2009/C 6/70)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperesek: DHL Aviation NV (Zaventem, Belgium) és DHL Hub Leipzig GmbH (Schkeuditz, Németország) (képviselők: A. Burnside, solicitor és B. van de Walle de Ghelcke, avocat)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a határozatot, amennyiben az a felpereseket a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősített állami támogatás kedvezményezettjeinek minősíti, és amennyiben elrendeli, hogy Németország téríttesse vissza az állítólagos állami támogatást.

               —

               Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek megfizetésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A felperesek a C 48/2006 (ex N 227/2006) – Németország ügyben 2008. július 23-án hozott bizottsági határozat részleges megsemmisítését kérik, amennyiben az a felpereseket a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősített állami támogatás kedvezményezettjeinek minősíti, és amennyiben elrendeli, hogy Németország téríttesse vissza az állítólagos állami támogatást.
   2006. április 5-én Németország bejelentést tett a köztulajdonban levő lipcsei repülőtér és Szászország által a lipcsei repülőtér új déli kifutópályájának felépítésével és működtetésével kapcsolatban hozott intézkedésekről, amely különösen a DHL csoport hivatkozott repülőtéren történő expressz csomagküldési ügyletei európai központjának kialakítását érinti. A bejelentett intézkedések közé tartozik különösen a repülőtér és a DHL Hub Leipzig között kötött „keretmegállapodás” (1), valamint a Szászország által a lipcsei repülőtér és a DHL Hub Leipzig javára kibocsátott, meghatározott kártérítésnek abban az esetben történő megfizetéséről rendelkező, „támogatásról szóló levél”, amennyiben a DHL Hub Leipzig nem a tervezetteknek megfelelően üzemelhetne a repülőtéren. A felperesek állítják, hogy a vitatott határozat következtében megfosztották őket a lipcsei repülőtér és a Mitteldeutsche Flughafen („MFAG”) közti keretmegállapodásból származó szerződéses kötelezettségektől és a „támogatásról szóló levélben” biztosított garanciáktól, továbbá kötelesek visszatéríteni az állítólagos állam támogatást.
   A felperesek az alábbi jogalapokra hivatkoznak:

               Első és második jogalapjukban a felperesek állítják, hogy a Bizottság nyilvánvalóan helytelenül alkalmazta az EK 87. cikk (1) bekezdését. Az „éjszakai repülésekre vonatkozó kikötés” és a „90 %-ra vonatkozó kikötés” állami támogatásnak minősítésével a Bizottság a felperesek szerint helytelenül alkalmazta a hivatkozott rendelkezést. A felperesek állítása szerint a Bizottság nyilvánvalóan tévedett a magánpiaci befektető elvének alkalmazása során, mivel 2004 novemberét tekintette referenciapontnak, nem pedig a keretmegállapodás megkötésének tényleges időpontját. Továbbá a felperesek szerint a Bizottság nyilvánvalóan tévedett, amikor azt állította, hogy a keretmegállapodásban előírt úgynevezett korlátlan biztosítékok a befektetési döntések referenciapontjától függetlenül mindenképpen állami támogatásnak minősülnek, mivel a DHL által e rendelkezések szerint vállalt kockázatokat tőkeinjekció finanszírozta, amely maga állami támogatásnak minősült.

               Második jogalapjukban a felperesek állítják, hogy a Bizottság helytelenül alkalmazta az EK 87. cikk (1) bekezdését, mikor az anya- és leányvállalatai közti kereskedelmi gyakorlatot figyelmen kívül hagyva azt állította, hogy a támogatásról szóló levél állami támogatásnak minősül.

               Harmadik jogalapjukban a felperesek állítják, hogy a Bizottság megsértette az EK 253. cikket, mivel nem vett figyelembe minden releváns tényezőt az „éjszakai repülésekre vonatkozó kikötés”, a „90 %-ra vonatkozó kikötés” és a támogatásról szóló levél állami támogatásnak való minősítésekor.

               Negyedik jogalapjukban a felperesek állítják, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor elrendelte az állítólagos állami támogatás visszatéríttetését.

               Ötödik jogalapjukban a felperesek állítják, hogy a Bizottság megsértette az EK 235. cikket, mikor azt állította, hogy a keretmegállapodás 8. és 9. cikke tartalmazza az állítólagos állami támogatást és amikor úgy határozott, hogy e rendelkezések nem összeegyeztethetők a közös piaccal és így meg kell azokat semmisíteni.

      (1)  A közzétett közlemény szerint (HL 2007 C 48., 7. o.), ezen egyezmény a repülőtérre rója az új déli kifutópálya megépítésének kötelezettségét, valamint további kötelezettségeket határoz meg a fogadóképességgel és a működéssel kapcsolatban. Nemteljesítés esetében (amennyiben például a szabályozó hatóságok megtiltják az éjszakai repülést), a DHL veszteségeinek és kárának megtérítését követelheti.


title: C-585/11. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Karlsruhe (Németország) által 2011. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Philipp Seeberger kontra Studentenwerk Heidelberg

text:
               18.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 49/15

         A Verwaltungsgericht Karlsruhe (Németország) által 2011. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Philipp Seeberger kontra Studentenwerk Heidelberg
   (C-585/11. sz. ügy)
   2012/C 49/24
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Verwaltungsgericht Karlsruhe

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Philipp Seeberger

      Alperes: Studentenwerk Heidelberg

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Ellentétes-e az uniós joggal az a nemzeti szabályozás, amely a másik tagállamban folytatandó felsőfokú tanulmányokkal kapcsolatos képzési támogatás odaítélését kizárólag azért tagadja meg, mert a szabad mozgás jogát gyakorló hallgató a felsőfokú tanulmányok kezdetekor nem rendelkezik legalább három éve állandó lakóhellyel a származása szerinti tagállamban? (1)

      (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 20. és 21. cikkének értelmezése — Uniós polgárság és szabad mozgás.


title: A C-163/04. sz. ügy törlése

text:
               19.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/20

         A C-163/04. sz. ügy törlése (1)

   (2005/C 45/43)

      (Az eljárás nyelve: német)

   2004. október 25-i végzésével az Európai Közösségek Bíróságának elnöke elrendelte a C-163/04. sz. (a Bundesfinanzhof előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Franz Werner kontra Finanzamt Cloppenburg ügy törlését.

      (1)  HL C 118., 2004.4.30.


title: T-395/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. szeptember 18-i ítélete – Miettinen kontra Tanács („Dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — A Tanács jogi szolgálatának a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre és rendeletre irányuló javaslatokra vonatkozó véleménye — A hozzáférés részleges megtagadása — A jogi vélemények védelmére vonatkozó kivétel — A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel”)

text:
               3.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 363/32

         A Törvényszék 2015. szeptember 18-i ítélete – Miettinen kontra Tanács
   (T-395/13. sz. ügy) (1)

   ((„Dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - A Tanács jogi szolgálatának a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre és rendeletre irányuló javaslatokra vonatkozó véleménye - A hozzáférés részleges megtagadása - A jogi vélemények védelmére vonatkozó kivétel - A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel”))
   (2015/C 363/40)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Samuli Miettinen (Espoo, Finnország) (képviselők: O. Brouwer és E. Raedts ügyvédek)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: kezdetben K. Pellinghelli, P. Plaza García és K. Toomus, később: P. Plaza García, A. Jensen és M. Bauer meghatalmazottak)

      A felperest támogató beavatkozók: Svéd Királyság (képviselők: kezdetben A. Falk, C. Meyer-Seitz, U. Persson, E. Karlsson, L. Swedenborg és C. Hagerman, később: A. Falk, C. Meyer-Seitz, U. Persson, N. Otte Widgren, K. Sparrman, E. Karlsson, L. Swedenborg és F. Sjövall meghatalmazottak); Észt Köztársaság (képviselő: N. Grünberg meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   A Tanács jogi szolgálatának a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre, illetve a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló rendeletre, valamint a pénzügyi szolgáltatások keretében alkalmazott közigazgatási szankciók harmonizációjával kapcsolatos egyéb eszközökre irányuló javaslatokra vonatkozó véleményét tartalmazó, 2012. július 27-i 12979/12. sz. dokumentumhoz való teljes körű hozzáférést megtagadó, 2013. május 13-i tanácsi határozat megsemmisítésére irányuló kérelem.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék az Európai Unió Tanácsának a Tanács jogi szolgálatának a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre, illetve a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló rendeletre, valamint a pénzügyi szolgáltatások keretében alkalmazott közigazgatási szankciók harmonizációjával kapcsolatos egyéb eszközökre irányuló javaslatokra vonatkozó véleményét tartalmazó, 2012. július 27-i 12979/12. sz. dokumentumhoz való teljes körű hozzáférést megtagadó, 2013. május 13-i határozatát, valamint a Tanács 2013. július 23-i levelét megsemmisíti.

               2)

               A Törvényszék a Tanácsot kötelezi saját költségeinek, valamint Samuli Miettinen költségeinek a viselésére.

               3)

               A Svéd Királyság és az Észt Köztársaság maguk viselik saját költségeiket.

      (1)  HL C 274., 2013.9.21.


title: C-210/08. P. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-332/04. sz., Subirán, S.L. kontra OHIM és El Coto Rioja, S.A. ügyben 2008. március 12-én hozott ítélete ellen a Sebirán, SL által 2008. május 21-én benyújtott fellebbezés

text:
               19.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 183/15

         Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-332/04. sz., Subirán, S.L. kontra OHIM és El Coto Rioja, S.A. ügyben 2008. március 12-én hozott ítélete ellen a Sebirán, SL által 2008. május 21-én benyújtott fellebbezés
   (C-210/08. P. sz. ügy)
   (2008/C 183/29)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   Felek

      Fellebbező: Sebirán, SL (képviselők: J. Calderón Chavero és T. Villate Consonni, ügyvédek)

      A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), és El Coto Rioja, S.A.
   A fellebbező kérelmei

               —

               a Bíróság helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T-332/04. sz.. ügyben 2008. március 12-én hozott ítéletét abban a részében, amely megállapította, hogy (egyrészt) az EL COTO és a COTO DE IMAZ, (másrészt) a COTO D'ARCIS védjegyek egyáltalán nem ütköznek egymással;

               —

               a Bíróság rendelkezzen az okozott költségek megtérítéséről.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Az Elsőfokú Bíróság értékelésével való egyet nem értés: a Sebirán szerint a COTO D'ARCIS közösségi védjegy nem ütközik a 40/94 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjában foglalt kizáró okba, mivel valamely korábbi védjegy – jelen esetben az EL COTO és a COTO DE IMAZ közösségi védjegyek – jogosultja által előterjesztett felszólalás alapján nem lehet a későbbi védjegy lajstromozását azon az alapon megtagadni, hogy a kizáró okokra vonatkozó rendelkezés alkalmazásában kellőképpen eltér a korábbi védjegyektől, annak ellenére, hogy a két védjeggyel jelölt áruk és szolgáltatások átfogóan tekintve azonosak vagy hasonlóak. Ráadásul, egyáltalán nem áll fenn az összetévesztés veszélye az érintett közönség szemszögéből nézve az Európai Unió területén. Ezen összetéveszthetőség nem foglalja magában a korábbi védjeggyel való képzettársítás (asszociáció) veszélyét.

      (1)  A közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet (HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.).


title: F-40/11. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (egyesbíró) 2013. május 3-i végzése — Marcuccio kontra Bizottság (Közszolgálat — Szociális biztonság — Rokkantság okán nyugdíjazott egykori tisztviselő — Baleset — Biztosítási jogviszony hiánya — Okafogyottá vált kereset — Okafogyottság)

text:
               31.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 252/47

         A Közszolgálati Törvényszék (egyesbíró) 2013. május 3-i végzése — Marcuccio kontra Bizottság
   (F-40/11. sz. ügy) (1)

   (Közszolgálat - Szociális biztonság - Rokkantság okán nyugdíjazott egykori tisztviselő - Baleset - Biztosítási jogviszony hiánya - Okafogyottá vált kereset - Okafogyottság)
   2013/C 252/83
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Felperes: Luigi Marcuccio (Tricase, Olaszország) (képviselő: G. Cipressa ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és C. Berardis-Kayser, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: A. Dal Ferro ügyvéd)

      Az ügy tárgya

   Azon támogatásokat rögzítő határozat megsemmisítése iránti kérelem, amelyekre a felperes a tartós részleges rokkantsága miatt jogosult.

      A végzés rendelkező része

               1.

               Az F-40/11. sz., Marcuccio kontra Bizottság ügyben előterjesztett keresetről már nem szükséges határozni.

               2.

               L. Marcuccio maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

      (1)  HL C 186., 2011.6.25., 34. o.


title: C-57/09. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2009. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundesrepublik Deutschland kontra B, az eljárásban résztvevő: Der Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

text:
               6.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 129/3

         A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2009. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundesrepublik Deutschland kontra B, az eljárásban résztvevő: Der Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht
   (C-57/09. sz. ügy)
   2009/C 129/04
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Bundesverwaltungsgericht

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Bundesrepublik Deutschland

      Alperes: B

      Az eljárásban résztvevő: Der Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (1) 12. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti értelemben vett súlyos, nem politikai bűncselekményről vagy az Egyesült Nemzetek céljaiba és elveibe ütköző cselekményről van-e szó akkor, ha a kérelmező a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló közös tanácsi álláspont mellékletében megjelölt személyek, csoportok és szervezetek között felsorolt és terrorista módszereket alkalmazó szervezet tagja volt, és a kérelmező e szervezet fegyveres harcát tevékenyen támogatta?

               2.

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a menekültként való elismerésnek a 2004/83/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti kizárása feltételezi-e, hogy a kérelmező továbbra is veszélyt jelent?

               3.

               A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: a menekültként való elismerésnek a 2004/83/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti kizárása feltételezi-e az arányosság egyedi esetre vonatkozó vizsgálatának elvégzését?

               4.

               A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

                           a)

                           Az arányosság vizsgálata során figyelembe kell-e venni, hogy a kérelmező az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i Európai Egyezmény 3. cikke vagy a nemzeti rendelkezések alapján a kitoloncolással szembeni védelmet élvez?

                           b)

                           A kizárás csak különleges jellemzőkkel rendelkező kivételes esetekben aránytalan?

               5.

               A 2004/83/EK irányelv 3. cikke értelmében összeegyeztethető-e az irányelvvel, hogy a kérelmező az irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerinti kizáró ok fennállása ellenére menedékjogra jogosult a nemzeti alkotmányjog alapján?

      (1)  HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás


title: C-404/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-338/08. sz., Stichting Natuur en Milieu, Pesticide Action Network Europe kontra Bizottság ügyben 2012. június 14-én hozott ítélete ellen az Európai Unió Tanácsa által 2012. szeptember 3-án benyújtott fellebbezés

text:
               12.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 9/27

         A Törvényszék (hetedik tanács) T-338/08. sz., Stichting Natuur en Milieu, Pesticide Action Network Europe kontra Bizottság ügyben 2012. június 14-én hozott ítélete ellen az Európai Unió Tanácsa által 2012. szeptember 3-án benyújtott fellebbezés
   (C-404/12. P. sz. ügy)
   2013/C 9/45
   Az eljárás nyelve: holland

      Felek

      Fellebbező: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Moore és K. Michoel)

      A többi fél az eljárásban: Stichting Natuur en Milieu, Pesticide Action Network Europe, Európai Bizottság, Lengyel Köztársaság

      A fellebbező kérelmei

               —

               A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-338/08. sz. ügyben 2012. június 14-én hozott ítéletét;

               —

               az elsőfokú eljárás felperesinek keresetét teljes egészében utasítsa el;

               —

               az elsőfokú eljárás felperesit egyetemlegesen kötelezze a Tanács jelen ügyben felmerülő költségeinek a megtérítésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   A Tanács véleménye szerint a Törvényszék fent említett ügyben hozott ítélete téves jogalkalmazáson alapul. Bár a Tanács nem vitatja a Törvényszék azon megállapítását, hogy a Bizottság a szóban forgó ügyben nem jogalkotói minőségben járt el, azon a véleményen van, hogy a Törvényszék nem helyesen értelmezte és alkalmazta az úgynevezett „Nakajima”-ügy (1) és „Fediol”-ügy (2) ítélkezési gyakorlatát. Ezért a Törvényszék tévesen határozott úgy, hogy az 1367/2006/EK rendelet (3) jogszerűségét a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény (4) fényében vizsgálni lehet.
   Továbbá a Tanács azon a véleményen van, hogy azon választás, amely mellett a jogalkotó az 1367/2006 rendeletben döntött, mindenestre teljes mértékben összeegyeztethető az Aarhusi Egyezménnyel. E tekintetben helytelen az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdésének Törvényszék általi értelmezése, mivel az nem veszi figyelembe a Szerződő Felek mérlegelési jogkörét.
   A Tanács ezért azt kéri, hogy a Törvényszék fent említett ügyben hozott ítéletét a Bíróság helyezze hatályon kívül, és ez ügyben hozzon olyan jogerős határozatot, amelyben a felperesek keresetét teljes egészében elutasítja.

      (1)  A Bíróság C-69/89. sz., Nakajima kontra Tanács ügyben 1991. május 7-én hozott ítélete (EBHT 1991., I-2069. o.).

      (2)  A Bíróság 70/87. sz., Fediol kontra Bizottság ügyben 1989. június 22-én hozott ítélete (EBHT 1989., 1781. o.).

      (3)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 264., 13. o.).

      (4)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény, amelyet a 2005. február 17-i 2005/370/EK tanácsi határozat (HL L 124., 1. o.) hagyott jóvá.


title: C-67/17. sz. ügy: A Rayonen sad -Varna (Bulgária) által 2017. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Todor Iliev kontra Blagovesta Ilieva

text:
               10.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 112/30

         A Rayonen sad -Varna (Bulgária) által 2017. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Todor Iliev kontra Blagovesta Ilieva
   (C-67/17. sz. ügy)
   (2017/C 112/39)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Rayonen sad – Varna

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Todor Iliev

      Alperes: Blagovesta Ilieva

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               A 44/2001 rendelet (1) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett házassági vagyonjogi jogvitának minősül a házasság fennállása alatt a házastársi közös vagyon részeként megszerzett ingó dolog megosztása iránt a volt házastársak által benyújtott kereset?

               2)

               A házasság fennállása alatt megszerzett, de az illetékes nemzeti hatóságnál csupán az egyik házastárs nevére bejegyzett ingó dolog megosztásával kapcsolatos jogvita a 44/2001 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében nem tartozik e rendelet hatálya alá?

               3)

               Mely bíróság rendelkezik joghatósággal a korábbi házastársak között a házasság fennállása alatt megszerzett ingó dolog tulajdonjogával kapcsolatban folytatott jogvitában, ha a házastársak valamely uniós tagállam állampolgárai, de az eljárás során fény derült arra, hogy a házasságkötés időpontjában, az ingó dolog megszerzésének időpontjában, a házasság megszűnésének időpontjában és a közös vagyonnak a házasság megszűnését követő megosztása iránti kereset benyújtásának időpontjában a lakóhelyük egy másik tagállamban volt?

      (1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.).


title: T-658/13. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-38/12. sz., BP kontra FRA ügyben 2013. szeptember 30-án hozott ítélete ellen BP által 2013. december 10-én benyújtott fellebbezés

text:
               1.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 61/11

         A Közszolgálati Törvényszék F-38/12. sz., BP kontra FRA ügyben 2013. szeptember 30-án hozott ítélete ellen BP által 2013. december 10-én benyújtott fellebbezés
   (T-658/13. P. sz. ügy)
   2014/C 61/20
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: BP (képviselők: L. Levi és M. Vandenbussche ügyvédek)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

      Kérelmek

   A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-38/12. sz. BP kontra FRA ügyben 2013. szeptember 30-án hozott ítéletét;

               —

               semmisítse meg továbbá a fellebbező szerződésének meghosszabbítását mellőző 2012. február 27-i határozatot; rendeleje el a fellebbező havi 1 320 euróra értékelt vagyoni kárának megtérítését 2012. szeptembertől kezdve az Európai Központi Bank által alkalmazott referencia-kamatláb két százalékponttal növelt mértékének megfelelő késedelmi kamattal növelve; rendelje el a fellebbező 50 000 euróra értékelt nem vagyoni kárának megtérítését, valamint

               —

               az alperest kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező az alábbi jogalapokra hivatkozik:

               1.

               A fellebbező szerződésének meghosszabbítását mellőző határozattal kapcsolatban

                           —

                           Először is a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében rögzített védelemhez való jogot, a meghallgatáshoz való jogot, valamint a lényeges információkhoz való hozzáférés jogát, továbbá elferdítette a bizonyítékokat;

                           —

                           Másodszor a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék megsértette a fellebbező védelemhez való jogát, nyilvánvaló értékelési hibát vétett és megtagadta a fellebbezőtől a tisztességes eljárást azzal, hogy megtagadta a második beadványváltásnak, valamint annak engedélyezését, hogy a fellebbező megfelelő bizonyítékokkal válaszoljon az alperes által a tárgyaláson tett észrevételekre;

                           —

                           Harmadszor a fellebbező a Közszolgálati Törvényszék által az első jogalap vizsgálatakor vétett nyilvánvaló hibára hivatkozik, amely jogalap az alperes határozatának nyilvánvalóan hibás értékelésén, valamint a tények és bizonyítékok elferdítésén alapultak.

                           —

                           Negyedszer a fellebbező a megtorlásra és a hatáskör-túllépésre, valamint a tények és bizonyítékok elferdítésére alapított jogalapok nyilvánvalóan hibás értékelésére hivatkozik.

               2.

               Az áthelyező határozattal kapcsolatban

                           —

                           Először is a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék jogellenesen értékelte a munkaszerződés lényeges elemeinek jogellenes és egyoldalú módosítására, a betöltött állás és a besorolás közötti eltérésre, valamint a bizonyítékok elferdítésére alapított második jogalapot.

                           —

                           Másodszor a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék jogilag hibásan értékelte a fellebbező azon érvét, hogy az alperes nem tartott tárgyalást az áthelyezésről szóló döntés meghozatala előtt, valamint a védelemhez való jog megsértését.

               3.

               A fellebbező a költségekkel kapcsolatban a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikke (2) bekezdésének és 88. cikkének megsértésére, továbbá az indokolási kötelezettség megsértésére hivatkozik.


title: C-33/16. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2016. január 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Oy

text:
               29.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 111/13

         A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2016. január 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Oy
   (C-33/16. sz. ügy)
   (2016/C 111/16)
   Az eljárás nyelve: finn

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Korkein hallinto-oikeus

      Az alapeljárás felei

      Felperes: A Oy

      Alperes: Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 148. cikkének d) pontját, hogy egy hajó be- és kirakodása e rendelkezés értelmében vett olyan szolgáltatásnak minősül, amely ugyanezen irányelv 148. cikkének a) pontja értelmében tengerjáró hajók rakománya közvetlen szükségleteinek kielégítésére irányul?

               2)

               Figyelemmel az Európai Unió Bíróságának a C-181/04–C-183/04. sz. egyesített Elmeka-ügyekben hozott ítéletének 24. pontjára, amely alapján a héairányelv 148. cikkének d) pontjában foglalt adómentesség nem terjeszthető ki a forgalomba hozatal korábbi szakaszában megvalósuló szolgáltatásokra, úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK héairányelv 148. cikkének d) pontját, hogy az a jelen ügyben szóban forgó olyan szolgáltatásra is alkalmazandó, amely esetében a forgalomba hozatal első szakaszában az A Oy egy alvállalkozója által nyújtott szolgáltatás fizikailag közvetlenül a rakományra irányul, és amely szolgáltatást az A Oy továbbszámlázza a fuvarozási vagy szállítmányozási vállalkozásnak?

               3)

               Figyelemmel az Európai Unió Bírósága fent hivatkozott ítéletének 24. pontjára, amely alapján a héairányelv 148. cikkének d) pontjában foglalt adómentesség csak a hajótulajdonosnak közvetlenül nyújtott szolgáltatások esetén alkalmazható, úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK héairányelv 148. cikkének d) pontját, hogy az abban foglalt adómentesség nem alkalmazható, ha a szolgáltatást a rakomány feletti rendelkezésre jogosultnak, például az áru exportőrének vagy importőrének nyújtják?

      (1)  HL L 347., 1. o.


title: C-178/08. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2008. április 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ahmed Adem és Hamrin Mosa Rashi kontra Bundesrepublik Deutschland

text:
               2.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 197/5

         A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2008. április 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ahmed Adem és Hamrin Mosa Rashi kontra Bundesrepublik Deutschland
   (C-178/08. sz. ügy)
   (2008/C 197/07)
   Az eljárás nyelve: német
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Bundesverwaltungsgericht
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Ahmed Adem és Hamrin Mosa Rashi

      Alperes: Bundesrepublik Deutschland
   Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni a 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (1) 11. cikke (1) bekezdésének e) pontját, hogy – a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-án megkötött egyezmény (genfi menekültügyi egyezmény) 1. cikke C. (5) részének második mondatától eltekintve – a menekült jogállás már akkor megszűnik, ha a menekültnek az irányelv 2. cikk c) pontja értelmében vett, üldöztetéstől való megalapozott félelme, amelynek alapján az elismerés történt, megszűnt és más okból sem kell az irányelv 2. cikk c) pontja értelmében vett üldöztetéstől tartania?

               2)

               Arra az esetre, ha az 1. kérdésre nemleges válasz adandó: a menekült jogállás irányelv 11. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján történő megszűnésének ezen túlmenően feltétele-e, hogy a menekült állampolgársága szerinti országban

                           a)

                           az irányelv 7. cikkének (1) bekezdése értelmében vett védelmet nyújtó szereplő található, és elegendő-e ehhez, hogy a védelem nyújtása csak nemzetközi csapatok segítségével lehetséges,

                           b)

                           a menekülttel szemben nem áll fenn az irányelv 15. cikke értelmében vett súlyos sérelem veszélye, amely az irányelv 18. cikke szerinti kiegészítő védelem elismeréséhez vezet, és/vagy

                           c)

                           a biztonsági helyzet stabil és az általános életkörülmények a létminimumot biztosítják?

               3)

               Az olyan helyzetben, amikor az eddigi körülmények, amelyek alapján az érintettet menekültként elismerték, megszűntek, az új, üldöztetést megalapozó más jellegű körülményeket

                           a)

                           ahhoz a valószínűségi mércéhez kell-e mérni, amely a menekültek elismerése során alkalmazandó, vagy az érintett javára más mércét kell-e alkalmazni,

                           b)

                           az irányelv 4. cikke (4) bekezdésében foglalt bizonyítási könnyítés figyelembevételével kell-e elbírálni?

      (1)  HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.


title: T-93/17. sz. ügy: 2017. február 14-én benyújtott kereset – Duferco Long Products kontra Bizottság

text:
               18.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 121/38

         2017. február 14-én benyújtott kereset – Duferco Long Products kontra Bizottság
   (T-93/17. sz. ügy)
   (2017/C 121/57)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Duferco Long Products SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: J.-F. Bellis, R. Luff és M. Favart ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               a jelen keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak és megalapozottnak;

               —

               semmisítse meg a Belgium által a Duferco javára folyósított SA.33926 2013/C (ex 2013/NN, 2011/CP) számú állami támogatásról szóló, 2016. január 20-i bizottsági határozat 1. cikkének f) pontját és 2. cikkét;

               —

               az alperest kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított hatodik intézkedés pari passu jellegének vizsgálata során nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat vétett. E jogalap két részből áll:

                           —

                           az első rész, amely szerint a Bizottság értékelésével ellentétben a szóban forgó ügyletet pari passu módon valósították meg;

                           —

                           a második rész, amely szerint az ügylet pari passu jellegének a Bizottság általi értékelését súlyos számítási és mérlegelési hibák jellemzik.

               2.

               A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a piacgazdasági magánbefektető kritériumának vizsgálata során nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat vétett. E jogalap négy részből áll:

                           —

                           az első rész, amely szerint a Bizottság azáltal, hogy összemosta a piacgazdasági magánbefektető kritériumának alkalmazhatóságát és alkalmazását, tévesen alkalmazta a jogot, és tévesen alkalmazta a piacgazdasági magánbefektető kritériumát;

                           —

                           a második rész, amely szerint a Bizottság azáltal, hogy nem végezte el a szóban forgó ügylet összehasonlító elemzését, illetve nem alkalmazott más értékelési módszert, megsértette a piacgazdasági magánbefektető elvét, valamint az indokolási kötelezettséget és a gondossági kötelezettséget e kritérium értékelése során;

                           —

                           a harmadik rész, amely szerint a Bizottság a piacgazdasági magánbefektető kritériumának értékelése során megsértette az indokolási kötelezettséget és a gondossági kötelezettséget;

                           —

                           a negyedik rész, amely szerint a Vallon régió számos dokumentumot benyújtott, amelyek azt tanúsítják, hogy a Foreign Strategic Investment Holding – a Société Wallonne de Gestion et de Participation leányvállalata – piacgazdasági magánbefektetőként járt el.


title: C-145/16. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2017. február 16-i ítélete (a Gerechtshof Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Aramex Nederland BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane (Előzetes döntéshozatal — 2658/87/EGK rendelet — Vámunió és Közös Vámtarifa — Tarifális besorolás — Kombinált Nómenklatúra — Érvényesség — 301/2012/EU rendelet — 8703 és 8711 vámtarifaszám — „Spyder” nevű háromkerekű jármű)

text:
               10.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 112/10

         A Bíróság (hatodik tanács) 2017. február 16-i ítélete (a Gerechtshof Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Aramex Nederland BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane
   (C-145/16. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - 2658/87/EGK rendelet - Vámunió és Közös Vámtarifa - Tarifális besorolás - Kombinált Nómenklatúra - Érvényesség - 301/2012/EU rendelet - 8703 és 8711 vámtarifaszám - „Spyder” nevű háromkerekű jármű))
   (2017/C 112/15)
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Gerechtshof Amsterdam

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Aramex Nederland BV

      Alperes: Inspecteur van de Belastingdienst/Douane

      Rendelkező rész

   A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő, a 2012. október 9-i 927/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel módosított Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy az olyan háromkerekű jármű, mint amilyen az alapügy tárgyát képezi, amely a háromkerekű motorkerékpárok számára gyártott, de a gépjárművekéhez hasonló gumiabroncsokkal van ellátva, amelynek a kormányzása kormányrúddal történik, és amely Ackermann-elven működő kormányrendszerrel van felszerelve, a KN 8703 vámtarifaszám alá tartozik.

      (1)  HL C 200., 2016.6.6.


title: T-719/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. szeptember 9-i ítélete – Tri Ocean Energy kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Mérlegelési hiba”)

text:
               24.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 392/29

         A Törvényszék 2016. szeptember 9-i ítélete – Tri Ocean Energy kontra Tanács
   (T-719/14. sz. ügy) (1)

   ((„Közös kül- és biztonságpolitika - Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - Mérlegelési hiba”))
   (2016/C 392/35)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Tri Ocean Energy (Kairó, Egyiptom) (képviselők: B. Kennelly barrister, P. Saini QC és N. Sheikh solicitor)

      Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: B. Driessen és A. Vitro meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az EUMSZ 263. cikken alapuló és a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2014. szeptember 26-i 2014/678/KKBP tanácsi végrehajtási határozat (HL 2014. L 283., 59. o.), valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2014. szeptember 26-i 1013/2014/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2014. L 283., 9. o.) megsemmisítésére irányuló kereset, amennyiben e jogi aktusok a felperesre vonatkoznak.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Törvényszék megsemmisíti a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2014. szeptember 26-i 2014/678/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2014. szeptember 26-i 1013/2014/EU tanácsi végrehajtási rendeletet a Tri-Ocean Energyre vonatkozó részükben.

               2)

               Az Európai Unió Tanácsa maga viseli saját költségeit, valamint a Tri-Ocean Energy részéről felmerült költségeket.

      (1)  HL C 448., 2014.12.15.


title: T-557/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. június 20-i végzése – Elsid és társai kontra Bizottság

text:
               15.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 315/72

         A Törvényszék 2014. június 20-i végzése – Elsid és társai kontra Bizottság
   (T-557/11. sz. ügy) (1)

   2014/C 315/118
   Az eljárás nyelve: angol
   A hetedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 370., 2011.12.17.


title: T-300/04. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2007. szeptember 6-i végzése – easyJet kontra Bizottság

text:
               20.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/41

         Az Elsőfokú Bíróság 2007. szeptember 6-i végzése – easyJet kontra Bizottság
   (T-300/04. sz. ügy) (1)

   (2007/C 247/67)

      Az eljárás nyelve: angol

   Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 262., 2004.10.23.


title: T-514/15. sz. ügy: 2015. szeptember 1-jén benyújtott kereset – Izba Gospodarcza Producentów i Operatorów Urządzeń Rozrywkowych kontra Bizottság

text:
               9.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 371/31

         2015. szeptember 1-jén benyújtott kereset – Izba Gospodarcza Producentów i Operatorów Urządzeń Rozrywkowych kontra Bizottság
   (T-514/15. sz. ügy)
   (2015/C 371/33)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Izba Gospodarcza Producentów i Operatorów Urządzeń Rozrywkowych (Varsó, Lengyelország) (képviselő: P. Hoffman ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a 2015. június 12-i GESTDEM 2015/1291 bizottsági határozatot, amely megtagadta a felperes hozzáférését az Európai Bizottság által a 2014/537/PL értesítési eljárás keretében kibocsátott részletes véleményhez;

               —

               semmisítse meg a 2015. július 17-i GESTDEM 2015/1291 bizottsági határozatot, amely megtagadta a felperes hozzáférését a Máltai Köztársaság által a 2014/537/PL értesítési eljárás keretében kibocsátott részletes véleményhez;

               —

               a Bizottságot kötelezze a saját költségeinek, valamint a felperes költségeinek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

               1.

               Az első, az 1049/2001/EK rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdése harmadik francia bekezdésének azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a hozzáférést a Bizottság részletes véleményéhez

                           —

                           Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdését ésszerűen nem lehet úgy értelmezni, mint amely azt jelenti, hogy a Bizottság birtokában lévő dokumentumot nem lehet hozzáférhetővé tenni, ha az sértené bármely ellenőrzés, vizsgálat vagy könyvvizsgálat célját, akkor sem, ha e dokumentumot nem ilyen ellenőrzés, vizsgálat vagy könyvvizsgálat keretében vagy céljából készítették.

                           —

                           Az értesítési eljárás keretében készült dokumentumra nem lehet azt az általános vélelmet alkalmazni, hogy a dokumentum hozzáférhetővé tétele sértené a kötelezettségszegési eljárás céljának védelmét, tekintettel arra, hogy ilyen általános vélelem nem létezik az ilyen értesítési eljárásra vonatkozóan.

                           —

                           A Bizottság azon állítása, hogy véleménye olyan intézkedésre vonatkozik, amely az uniós jog megsértésének orvoslására irányul, és hogy az hivatkozásokat tartalmaz a Bizottságnak a kötelezettségszegési eljárást megindító felszólító levelére, valamint értékelést az értesítésben szereplő intézkedésről ezen eljárás fényében, nem bizonyítja olyan általános vélelem fennállását, hogy a részletes véleményt nem lehet hozzáférhetővé tenni.

                           —

                           A Bizottság álláspontja következetlen, amennyiben határozatát egy általános vélelemre alapítja, ugyanakkor „e konkrét eset” sajátosságaira hivatkozik.

               2.

               A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének és az EUMSZ 296. cikknek azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a részleges hozzáférést a Bizottság részletes véleményéhez

                           —

                           Mindenesetre a Bizottságnak részben – azaz bármely, a kötelezettségszegési eljárással kapcsolatos felszólító levélre való hivatkozás eltávolítását követően – hozzáférhetővé kellett volna tennie a részletes véleményét.

               3.

               A harmadik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a hozzáférést a Bizottság részletes véleményéhez, annak ellenére, hogy a hozzáférhetővé tételhez nyomós közérdek fűződik

                           —

                           Tekintettel arra, hogy a részletes vélemény olyan intézkedésre vonatkozott, amely már a Parlament előtt volt, és hogy e vélemény ezen intézkedés módosításához vezetett, hozzáférhetővé tétele szükséges ahhoz, hogy a parlamenti képviselők megérthessék, hogy miért kéri a kormány, hogy módosítsák az eléjük terjesztett törvényjavaslatot. Következésképp a hozzáférhetővé tételhez nyomós közérdek fűződik. A demokratikus eljárás nem tud megfelelően működni, ha a Parlamenttől azt kérik, hogy ültesse át a Bizottság véleményét, miközben ez utóbbit nem teszik hozzáférhetővé.

                           —

                           Mivel az értesítési eljárás jogszerűsége, és következésképpen az elfogadott törvényjavaslat végrehajthatósága a Bizottság véleményének szövegétől függhet, a jogbiztonsághoz való jog alapján e vélemény hozzáférhetővé tételéhez nyomós közérdek fűződik.

               4.

               Negyedik, a 98/34/EK irányelv (2) (3) preambulumbekezdésének és 8. cikke (4) bekezdésének azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a Bizottság részletes véleményéhez való hozzáférést

                           —

                           A részletes véleményhez való hozzáférés megtagadása összeegyeztethetetlen a 98/34 irányelv természetével, amely az átláthatóságon alapul; ez különösen igaz, ha az érintett tagállam nem hivatkozott az irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerinti bizalmi klauzulára.

               5.

               Ötödik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése harmadik francia bekezdésének, 4. cikke (5) bekezdésének és 4. cikke (6) bekezdésének azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a hozzáférést Málta részletes véleményéhez

                           —

                           A véleményhez való hozzáférés megtagadása nem alapulhat azon a puszta tényen, hogy a Bizottság figyelembe kívánja venni Málta részletes véleményét, amikor folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárással kapcsolatban hoz határozatot, vagy hogy e véleményt ezen eljárás iratai közé helyezte.

               6.

               Hatodik, az EUMSZ 296. cikk azáltal való megsértésére alapított jogalap, hogy megtagadták a hozzáférést Málta részletes véleményéhez

                           —

                           A Bizottság eredetileg olyan okokból tagadta meg a Málta véleményének hozzáférhetővé tételéről való döntést, amelyeket csak úgy lehetett értelmezni, hogy a döntése attól fog függni, hogy a Bizottság elfogadja-e a Törvényszéknek a T-402/12. sz., Carl Schlyter kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét, amely szerint a részletes vélemények hozzáférhetők, vagy elutasítja, és következésképpen megfellebbezi azt. Azonban a Bizottság nem fellebbezte meg ezen ítéletet, és attól teljesen független okokból megtagadta a hozzáférhetővé tételt, amit maga a Bizottság is elégtelennek vélhetett, mivel különben negatív döntést kellett volna hoznia már azelőtt, hogy a T-402/12. sz. ügyben lejárt a fellebbezési határidő.

      (1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

      (2)  A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 204., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 337. o.).


title: C-12/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (harmadik tanács) a T-76/03 sz. H. Meister kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2004. október 28-án hozott ítélete ellen H. Meister által 2005. január 18-án benyújtott fellebbezés

text:
               16.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 93/4

         Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (harmadik tanács) a T-76/03 sz. H. Meister kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2004. október 28-án hozott ítélete ellen H. Meister által 2005. január 18-án benyújtott fellebbezés
   (C-12/05 P. sz. ügy)
   (2005/C 93/08)
   az eljárás nyelve: francia
   H. Meister, képviseli P. Goergen ügyvéd, 2005. január 18. fellebbezést nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (harmadik tanács) T-76/03. sz. H. Meister kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2004. október 28-án hozott ítélete ellen.
   A fellebbező fél azt kéri, hogy a Bíróság:

               1)

               állapítsa meg, hogy a fellebbezés elfogadható és megalapozott,

               2)

               ebből kifolyólag semmisítse meg az Elsőfokú Bíróságnak (harmadik tanács) a T-76/03. sz. ügyben 2004. október 28-án hozott ítéletét, a megtámadott ítélet 202-208. pontjaiban szereplő azon rendelkezések kivételével, amelyek megállapították, hogy az OHIM egy olyan közszolgálati jogsértést követett el, amelynek alapján kártérítésnek van helye,

               3)

               a jogvitát jogerősen érdemben döntse el, vagy utasítsa az Elsőfokú Bíróságot az eljárás újbóli lefolytatására, és adjon helyt a felperes által első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek,

               4)

               kötelezze az OHIM-ot mindkét eljárás összes költségének viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Egyrészről az Elsőfokú Bíróság ítéletének indoklása helytelen, hiányos és önellentmondó, másrészről az Elsőfokú Bíróság jogban való tévedéseket követett el.
   Az indoklásbeli hibák először is a tények eltorzításából állnak. Az Elsőfokú Bíróság ugyanis a tényállási elemeket önkényesen választotta ki, és azokat pontatlanul állapította meg. Ezen felül ezen hibák a megtámadott határozat hibás jogi minősítéséből, különösképpen a fegyelmi büntetésként való minősítés megtagadásából erednek. Az Elsőfokú Bíróság továbbá azzal követett el indoklási hibát, hogy elismerte az igazgatás széles mérlegelési jogkörét a szolgálati érdek értékelésénél, ami megfosztja tartalmától a tisztviselő érdekei figyelembe vételének kötelezettségét, valamint azzal, hogy azt állította, hogy a szolgálati érdekkel kapcsolatos feltétel tiszteletben tartása feletti bírósági felülvizsgálat annak megválaszolására kell, hogy korlátozódjon, hogy a kinevezésre jogosult hatóság nyilvánvalóan helytelen módon élt-e mérlegelési jogkörével. Az Elsőfokú Bíróság egyébként helytelenül értékelte a szolgálati érdek fogalmát, és nem vette figyelembe a tisztviselő érdekét. Ezen túl helytelenül alkalmazta az arányosság elvét azzal, hogy megállapította, hogy a megtámadott határozat megfelel ennek az elvnek, pedig e határozat sem arányos, sem a legkevésbé korlátozó nem volt. Az Elsőfokú Bíróság továbbá hibásan értékelte az új és a korábbi állás egyezőségét vagy megfelelőségét. Az érvelését követve ugyanis minden olyan újrabeosztás, amelynél a besorolási fokozat nem változik, megfelelne az állások megegyezősége elvének. Végül pedig az Elsőfokú Bíróság nem jelölte meg azokat az elemeket, amelyeket a felperes által elszenvedett nem vagyoni kár értékeléséhez felhasznált.
   Az Elsőfokú Bíróság több jogban való tévedést is elkövetett. Először is mentesítette az újrabeosztási döntést az indoklási kötelezettség alól, azon az alapon, hogy az egy sima belső átszervezési döntés, pedig e kötelezettséget általános jogi elvnek lett elfogadva. Ezen túl az Elsőfokú Bíróság jogban való tévedést követett el azzal, hogy nem állapította meg azt, hogy a felperes tisztességes eljáráshoz való joga sérült. Az Elsőfokú Bíróság továbbá elmulasztotta meghatározni a szabad vélemény-nyilvánításhoz való jog terjedelmét, amellyel a felperes az ügy körülményei között rendelkezhetett. Végül az Elsőfokú Bíróság joggal való tévedést követett el a védelmi jogok alkalmazásával kapcsolatban, különösen az ahhoz való joga tekintetében, hogy újrabeosztás előtt meghallgassák.


title: C-184/04. sz. ügy: A Bíróság (I. tanács)  2006. március 30-i  ítélete (a Korkein hallinto-oikeus előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Uudenkaupungin kaupunki (HÉA – Az előzetesen felszámított adó levonása – Tárgyi eszközök – Ingatlanok – Az adólevonások módosítása)

text:
               17.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 143/8

         A Bíróság (I. tanács) 2006. március 30-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Uudenkaupungin kaupunki
   (C-184/04. sz. ügy (1))
   (HÉA - Az előzetesen felszámított adó levonása - Tárgyi eszközök - Ingatlanok - Az adólevonások módosítása)
   (2006/C 143/15)
   Az eljárás nyelve: finn
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Korkein hallinto-oikeus
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Uudenkaupungin kaupunki
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Korkein hallinto-oikeus – A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 13. cikke C. része második bekezdésének, 17. cikke (6) bekezdésének és 20. cikkének értelmezése – Valamely olyan tevékenység keretében használt tárgyi eszköz ingatlan után előzetesen felszámított adó levonása, amely tekintetében az adóalany utóbb az adófizetést választja – Nemzeti jogszabály, amely az adólevonáshoz való jog gyakorlását az adózásnak az épület használatbavételétől számított hat hónapon belül történő választásától teszi függővé
   Rendelkező rész

               1)

               A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 20. cikkét – annak (5) bekezdésére is figyelemmel – akként kell értelmezni, hogy e cikk alapján a tagállamok kötelesek lehetővé tenni a HÉA levonásának módosítását a tárgyi eszközök tekintetében.

               2)

               A 77/388. hatodik irányelv 20. cikkét akként kell értelmezni, hogy azt egyaránt alkalmazni kell arra az esetre, amikor a tárgyi eszközt először adólevonásra nem jogosító adómentes tevékenység érdekében, majd a módosítási időszak alatt HÉA-köteles tevékenység érdekében használták.

               3)

               A 77/388. hatodik irányelv 13. cikke C. részének második bekezdését akként kell értelmezni, hogy az a tagállam, amely az adóalanyok számára lehetővé teszi az adókötelezettség választását az ingatlanok bérbeadása tekintetében, nem jogosult kizárni a választási jog gyakorlása előtt megvalósított ingatlanberuházások után megfizetett HÉA levonását abban az esetben, ha az ezen jog gyakorlása iránti kérelmet nem az ingatlan használatba vételétől számított hat hónapon belül nyújtották be.

               4)

               A 77/388. hatodik irányelv 17. cikkének (6) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az a tagállam, amely az adóalanyok számára lehetővé teszi az adókötelezettség választását az ingatlanok bérbeadása tekintetében, nem jogosult kizárni a választási jog gyakorlása előtt megvalósított ingatlanberuházások után megfizetett HÉA levonását abban az esetben, ha az ezen jog gyakorlása iránti kérelmet nem az ingatlan használatba vételétől számított hat hónapon belül nyújtották be.

      (1)  HL C 156., 2004.06.12.


title: C-403/05. sz. ügy: Az Európai Parlament által az Európai Közösségek Bizottsága ellen  2005. november 17-én  benyújtott kereset

text:
               14.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 10/14

         Az Európai Parlament által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. november 17-én benyújtott kereset
   (C-403/05. sz. ügy)
   (2006/C 10/29)
   Az eljárás nyelve: francia
   Az Európai Parlament (képviselik: R. Passos, E. Waldherr és K. Lindahl, meghatalmazotti minőségben) 2005. november 17-én keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához az Európai Közösségek Bizottsága ellen.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy a Bíróság:

               1.

               semmisítse meg a Bizottságnak az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi és műszaki segítségről és a velük folytatott gazdasági együttműködésről szóló, 1992. február 25-i 443/92/EGK tanácsi rendelet (1) végrehajtása keretében elfogadott azon határozatát, amelyben jóváhagyta az Európai Közösségek általános költségvetésének 19 10 02 sz. költségvetési jogcíméből finanszírozandó, a Fülöp-szigetek határainak biztonságára vonatkozó projektet (Philippine Border Management Projet; ASIA/2004/016-924. sz.).

               2.

               kötelezze Bizottságot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Az Európai Parlament arra hivatkozva kéri a Bizottság határozatának megsemmisítését, hogy az túllépte végrehajtói hatáskörét.
   A megtámadott határozat elsődleges célja a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2001. évi 1373. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozat végrehajtása. Ezzel szemben a 443/92 rendelet célja, hogy pénzügyi és műszaki, valamint gazdasági együttműködés útján segítséget nyújtson az érintett országok fejődéséhez. E jogalapot teremtő aktus arra vonatkozóan biztosít végrehajtási hatáskört a Bizottság számára, hogy gondoskodjon a pénzügyi és műszaki segítségnyújtás, valamint a gazdasági együttműködés irányításáról. Az olyan intézkedés, amely arra irányul, hogy segítséget nyújtson a Fülöp-szigeteki kormány részére határai biztonságának a terrorizmus elleni küzdelem érdekében történő növeléséhez, túllépi e jogalapot teremtő aktusban rögzített végrehajtási hatáskört, és ezért jogellenes.
   A megtámadott határozatot nem tették közzé a Hivatalos Lapban. Az Európai Parlament csak 2005. szeptember 9-én értesült a teljes szövegről.

      (1)  HL L 52., 1992.02.27., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 11. fejezet, 18. kötet, 146. o.


title: C-354/05. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács)  2006. május 18-i  ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Luxemburgi Nagyhercegség (Tagállami kötelezettségszegés – 2003/55/EK irányelv – A földgáz belső piaca)

text:
               15.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 165/11

         A Bíróság (ötödik tanács) 2006. május 18-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Luxemburgi Nagyhercegség
   (C-354/05. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 2003/55/EK irányelv - A földgáz belső piaca)
   (2006/C 165/19)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Heller és B. Schima meghatalmazottak)

      Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség (képviselő: S. Schreiner meghatalmazott)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003 június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 57. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 230. o.) határidőn belüli átültetésének elmulasztása
   Rendelkező rész

               1)

               A Luxemburgi Nagyhercegség – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, – nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 281., 2005.11.12.