title: T-517/19. sz. ügy: 2019. július 19-én benyújtott kereset — Homoki kontra Bizottság

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/62

      2019. július 19-én benyújtott kereset — Homoki kontra Bizottság
      (T-517/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/71)
      Az eljárás nyelve: magyar

         Felek

         Felperes: Homoki Andrea (Gyál, Magyarország) (képviselő: Hüttl T. ügyvéd)

         Alperesek: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés — egységes szerkezetbe foglalt változata (1) 264. cikke alapján semmisítse meg az Európai Csalás Elleni Hivatal (továbbiakban: OLAF) 2019. április 4. napján OF/2015/0034/B4. ügyszám alatt született OCM(2019)7991.– 04/04/2019. (olaf.c.4(2019)8720) számú határozatot, illetve a 2019. május 22. napján OF/2015/0034/B4. ügyszám alatt született OCM(2019)11506 — 22/05/2019. (olaf.c.4(2019)12610) számú határozatot azzal, hogy a 264. cikk második mondatára tekintettel hagyja helyben a határozatoknak azokat a részeit, amelyek az informátorok kilétének védelmét, illetve az OLAF belső feljegyzéseit és közbülső munkadokumentumainak a bizalmasságát célozzák;

                  —

                  kötelezze az alperest a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke alapján a felperesi költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az OLAF az első megtámadott határozatban megtagadta a felperessel szemben az Elios Innovatív Zrt. közvilágítási beruházásáról szóló OLAF-jelentéshez (az OF/2015/0034/B4 számú OLAF-ügy iratanyaga) való hozzáférést, a második megtámadott határozatban pedig elutasította a felperes által előterjesztett megerősítő kérelmet.
      A megtámadott határozatok megsemmisítése iránti keresetének alátámasztása érdekében a felperes nyolc jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az alapvető jogok védelmére alapított jogalap

                              —

                              A kért dokumentum megismerése a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való, a felperest az Alapjogi Charta 11. cikke alapján megillető jog körébe tartozik. A felperes szerint az alperes a kért dokumentum hozzáférhetővé tételének megtagadása során nem végezte el az Alapjogi Chartában lefektetett alapjogi tesztet, továbbá nem végzett alapjogi mérlegelést, ezáltal pedig aránytalanul korlátozta a felperesnek a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jogát.

                  2.

                  A második, a hozzáférés tilalma általános vélelmének megdöntésére alapított jogalap

                              —

                              A felperes szerint az OLAF dokumentumai kapcsán a hozzáférés tilalmának általános vélelme jogellenes. A felperes szerint a dokumentumokhoz való hozzáférés alapvető joga nem üresíthető ki úgy, hogy a jogalkalmazó az intézmények valamelyike (a jelen esetben az OLAF) által készített összes dokumentumot anélkül elvonja a nyilvánosság főszabálya alól, hogy elvégezné a kért adatok tartalmi vizsgálatát.

                  3.

                  A harmadik, a titoktartási kötelezettség megtámadására alapított jogalap

                              —

                              A felperes sérelmezi, hogy az OLAF a titoktartási kötelezettségére hivatkozva megtagadja a dokumentumhoz való teljes hozzáférést. Nem arányos az a korlátozás, amely lehetővé teszi, hogy a titoktartási kötelezettségre hivatkozással az OLAF vizsgálatainak teljes iratanyaga el legyen zárva a nyilvánosság elől, teljes mértékben kiüresítve ezáltal az uniós polgároknak az európai uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférési jogát.

                  4.

                  A negyedik, a hozzáférés jogára alapított jogalap

                              —

                              A felperes szerint nem egyeztethető össze a nyilvánosság főszabályával, hogy a jogalkalmazó csak akkor engedi meg a hozzáférést bizonyos dokumentumokhoz, ha a kérelmező igazolja a hozzáférés tilalmának vélelmével szemben a nyomós közérdeket. A felperes szerint az adatot kezelő szervnek kellene igazolnia, hogy fennáll a nyilvánosság korlátozását engedő kivétel.

                  5.

                  Az ötödik, a külső nyomással és a döntéshozatali eljárás védelmével kapcsolatos indokolás hiányára alapított jogalap

                              —

                              A felperes szerint az alperes a hozzáférés jogának gyakorlása szempontjából nem végzett egyedi mérlegelést, és nem indokolta meg érdemben, hogy a kért adat pontosan milyen folyamatban lévő döntés meghozatalát szolgálja.

                  6.

                  A hatodik, a kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos indokolás hiányára alapított jogalap

                              —

                              A felperes szerint az alperes nem igazolta, hogy a hozzáférés megadása természetes vagy jogi személyek kereskedelmi érdekeinek veszélyeztetésével járna. Egy feltételezett és meg nem indokolt veszély nem üresítheti ki az adatigénylőnek a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való alapjogát.

                  7.

                  A hetedik, a személyes adatok meghatározott közérdekű célból történő továbbításának igazolására alapított jogalap

                              —

                              A felperes szerint jogellenes az alperesnek a személyes adatok védelmére vonatkozó érve, mivel a közfeladat ellátása és közpénz felhasználása során korlátozottan érvényesül a személyes adatok védelme. A felperes emellett sérelmezi, hogy az alperes nem tájékoztatta a felperest arról, hogy a személyes adatok közérdekből történő megismerhetőségét igazolnia kellett volna.

                  8.

                  A nyolcadik, a kért dokumentumok hozzáférhetővé tételéhez fűződő nyomós közérdekre alapított jogalap

                              —

                              A felperes azt állítja, hogy a kért dokumentum hozzáférhetővé tételéhez nyomós közérdek fűződik. A felperes a nyomós közérdeket arra alapítja, hogy a magyar hatóságoktól nem várható, hogy az OLAF által feltárt súlyos visszaélésekkel kapcsolatban érdemi vizsgálatot folytassanak. A felperes szerint e szempontból egyedül a nyilvánosság lehet hatékony eszköz.

         (1)  HL 2010. C 83., 1. o.


title: T-525/19. sz. ügy: 2019. július 25-én benyújtott kereset — Intering és társai kontra Bizottság

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/64

      2019. július 25-én benyújtott kereset — Intering és társai kontra Bizottság
      (T-525/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/72)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperesek: Intering SH. P.K (Obiliq, Koszovó), Steinmüller Engineering GmbH (Gummersbach, Németország), Deling d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (Šići bb, Tuzla, Bosznia-Hercegovina), ZM- Vikom d.o.o. za proizvodnju, konstruckcije i montažu (Šibenik, Horvátország) (képviselő: R. Spielhofen ügyvéd), egy konzorciumot alkotva

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a Koszovó nevében az Európai Bizottság által képviselt alperesnek (a felperes számára egy keltezés nélküli dokumentummal 2019. június 7-én kézbesített) 2019 júniusi Ares(2019)3677456–07/06/2019. referenciaszámú határozatát, amelyben a felperest a TPP Kosovo B B1 és B2 egységében történő por- és NOx-csökkentési intézkedésekre vonatkozó, „Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás” elnevezésű program (a közzététel referenciaszáma: EuropeAid/140043/DH/WKS/XK) keretében folyó közbeszerzési eljárásban kizárta a további eljárásból, és nem vette fel a szűkített listára (Short List).

            A 2019. augusztus 2-i levélben a kérelmeket a következőképpen módosították:

                  —

                  semmisítse meg a Koszovó nevében az Európai Bizottság által képviselt alperesnek (a felperes számára a 2019. július 30-i levélben kézbesített) 2019. július 29-i Ares(2019)4979920–30/07/2019. és Ares D(2019) NA/vk referenciaszámú határozatát, amelyben a felperest a TPP Kosovo B B1 és B2 egységében történő por- és NOx-csökkentési intézkedésekre vonatkozó, „Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás” elnevezésű program (a közzététel referenciaszáma: EuropeAid/140043/DH/WKS/XK) keretében történő közbeszerzési eljárásban kizárta a további eljárásból, és nem vette fel a szűkített listára (Short List).

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első, az átláthatóság és az arányosság, valamint a részvételre jelentkezők egyenlő bánásmódja elvének a megsértésére alapított jogalap, mivel az alperes elmulasztotta tisztázni a felperesek által benyújtott dokumentumokkal kapcsolatos kétségeit, holott azokat illetően nyilvánvalóan kétsége volt, és a felpereseket anélkül zárta ki a további közbeszerzési eljárásból, hogy lehetőségük lett volna az említett kétséget tisztázni.

                  2.

                  A második, az átláthatóság és az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap, mivel az alperes elmulasztotta a felperesek további közbeszerzési eljárásból való kizárásáról szóló határozatát megindokolni, ugyanakkor pedig nem tette lehetővé számukra, hogy hozzáférjenek a megtámadott határozat alapjául szolgáló részletes értékelő jelentéshez és a szűkebb listára felvett részvételre jelentkezők előnyeire és jellemzőire vonatkozó információkhoz.

                  3.

                  A harmadik, az azon általános elv megsértésére alapított jogalap, amely alapján a közbeszerzési dokumentumokat a közbeszerzési eljárás során nem lehet módosítani, mivel az alperes értesítése alapján a felpereseket olyan alszempontok és értelmezések alapján értékelték, amelyek tekintetében az érintett eljárás dokumentációi semmiféle rendelkezéseket nem tartalmaztak.

                  4.

                  A negyedik, az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikke (1) bekezdésének („Az e rendelet szerint nyújtott pénzügyi támogatásoknak összhangban kell lenniük az uniós szakpolitikákkal”) és 5. cikke (2) bekezdésének („A Bizottság a tagállamokkal együttműködve hozzájárul a támogatás fokozott átláthatóságával és elszámoltathatóságával kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások teljesítéséhez — többek között azáltal, hogy nyilvánosságra hozza a támogatás volumenére és elosztására vonatkozó adatokat, továbbá biztosítja, hogy az adatok nemzetközileg összehasonlíthatók, valamint könnyen hozzáférhetők, megoszthatók és közzétehetők legyenek”) a megsértésére alapított jogalap azon ténynél fogva, hogy ez sérti a közbeszerzési jog általános alapelveit.

                  5.

                  Az ötödik, a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2014. március 11-i 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke (3) bekezdésének („A Bizottság biztosítja, hogy a tevékenységeket az adott eszköz célkitűzéseivel összhangban és az Unió pénzügyi érdekei hatékony védelmének megfelelően hajtsák végre”) és 1. cikke (6) bekezdésének („Az Unió adott esetben a partnerországokkal és -régiókkal folytatott párbeszéd és együttműködés alapján törekszik az Unió alapjául szolgáló elveknek, azaz a demokráciának, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának az előmozdítására, fejlesztésére és megszilárdítására”) a megsértésére alapított jogalap azon ténynél fogva, hogy ez sérti a közbeszerzési jog általános alapelveit.

                  6.

                  A hatodik, a (2018. augusztus 2-tól érvényes) „Az Európai Unió külső tevékenységeire vonatkozó közbeszerzések és támogatások — Gyakorlati útmutató” (PRAG) rendelkezéseinek a megsértése ezen eljárás terjedelmével és (a korábban bemutatott) hirdetménynek az ajánlatkérő által megállapított pontjaival, különösen annak 17. pontjával kapcsolatban.

                  7.

                  A hetedik, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezéseinek a megsértésére alapított jogalap, mivel az alperes nem indokolta a felperesek további közbeszerzési eljárásból való kizárásáról szóló határozatát, ugyanakkor pedig nem tette lehetővé számukra, hogy hozzáférjenek a megtámadott határozat alapjául szolgáló értékelő jelentéshez és a szűkebb listára felvett részvételre jelentkezők előnyeire és jellemzőire vonatkozó információkhoz.

                  8.

                  A nyolcadik, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek azzal kapcsolatban történő megsértésére alapított jogalap, hogy nem indokolták meg kielégítő módon a felpereseknek a közbeszerzési eljárást megindító hirdeményben (Contract Notice) szereplő eljárásban való részvétel iránti kérelmének az elutasítását.

         (1)  Az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 77., 11. o.).

         (2)  A külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2014. március 11-i 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 77., 95. o.).

         (3)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.).

         (4)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 298., 1. o.). Hatályon kívül helyezte az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.).


title: T-537/19. sz. ügy: 2019. július 30-án benyújtott kereset — DK kontra GSA

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/65

      2019. július 30-án benyújtott kereset — DK kontra GSA
      (T-537/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/73)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: DK (képviselők: T. Bontinck és A. Guillerme ügyvédek)

         Alperes: Európai GNSS Ügynökség

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a GSA Ügynökségnek a „summary of 26 June 2017 by Mr [X]” címet viselő dokumentumhoz való teljes körű hozzáférést megtagadó 2019. május 20-i határozatát;

                  —

                  a GSA Ügynökséget kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának téves alkalmazására alapított jogalap. A felperes e tekintetben úgy véli, hogy a GNSS Ügynökség 2019. május 20-i határozata, amellyel megtagadta vele szemben a „summary of 26 June 2017 by Mr [X]” címet viselő dokumentumhoz való teljes körű hozzáférést, jogellenes, amennyiben a hozzáférés e megtagadása az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti bizalomvédelemre irányuló kivételen alapul, mivel a szóban forgó dokumentum:

                              —

                              nem hozható összefüggésbe közbiztonsági szempontokkal, mivel az az Ügynökség személyi állományával kapcsolatos ügyre vonatkozik;

                              —

                              az nem eshet [RESTREINT/RESTRICTED EU] minősítés alá.

                  2.

                  A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) a) pontjának téves alkalmazására alapított jogalap. A felperes e tekintetben úgy véli, hogy a megtámadott határozat jogellenes, amennyiben a hozzáférés megtagadása a dokumentumban szereplő természetes személyek személyes adatainak védelmére irányuló kivételen alapul, mivel az e kivételre történő hivatkozás a jelen ügyben indokolatlan és aránytalan.


title: T-538/19. sz. ügy: 2019. július 30-án benyújtott kereset — Casino, Guichard-Perrachon kontra Bizottság

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/66

      2019. július 30-án benyújtott kereset — Casino, Guichard-Perrachon kontra Bizottság
      (T-538/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/74)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Casino, Guichard-Perrachon (Saint-Étienne, Franciaország) (képviselők: I. Simic, G. Aubron, O. de Juvigny és T. Reymond ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  az EUMSZ 277. cikk alapján nyilvánítsa alkalmazhatatlannak az 1/2003 rendelet 20. cikkét, következésképpen semmisítse meg az Európai Bizottság 2019. május 13-i C(2019) 3761 határozatát;

                  —

                  az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2019. május 13-i C(2019) 3761 határozatát;

                  —

                  a Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat jogellenes, mivel kizárólag egy korábban lefolytatott olyan vizsgálat alkalmával lefoglalt dokumentum alapján fogadták el, amely vizsgálatra magára is jogellenes határozat alapján került sor.

                  2.

                  A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat jogellenes, mivel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (EGT-vonatkozású szöveg) (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.) 20. cikkén alapul, amely rendelkezés maga is jogellenes, így az EUMSZ 277. cikk értelmében nem alkalmazható a jelen ügyben. Az említett rendelkezés ugyanis sérti a hatékony jogorvoslathoz való alapvető jogot, amennyiben nem teszi lehetővé a Bizottság helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatában címzett vállalkozás számára azt, hogy hatékony jogorvoslattal éljen a vizsgálat lefolytatása ellen.

                  3.

                  A harmadik, a magánlakás sérthetetlenségéhez fűződő alapvető jog megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozat időbeli hatálya korlátlan, tárgyi hatálya pedig egyaránt pontatlan és aránytalan.


title: T-539/19. sz. ügy: 2019. július 30-án benyújtott kereset — Les Mousquetaires és ITM Entreprises kontra Bizottság

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/67

      2019. július 30-án benyújtott kereset — Les Mousquetaires és ITM Entreprises kontra Bizottság
      (T-539/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/75)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Les Mousquetaires (Párizs, Franciaország), ITM Entreprises (Párizs) (képviselők: N. Jalabert-Doury, K. Mebarek és B. Chemama ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  rendelje el a jelen ügynek a T-255/17. sz. üggyel való egyesítését;

                  —

                  adjon helyt az 1/2003 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésével szembeni jogellenességi kifogásnak, amennyiben e rendelkezés a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatok végrehajtási feltételei vonatkozásában nem biztosít [az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény] 6. cikkének (1) bekezdése, továbbá 8. és 13. cikke, valamint [az Európai Unió Alapjogi Chartájának] 7. és 47. cikke értelmében vett hatékony jogorvoslatot;

                  —

                  semmisítse meg a 2019. május 13-án hozott AT.40466 — Tute 1 határozatot, amely elrendeli, hogy a Les Mousquetaires S. A. S. és annak összes leányvállalata a 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében vesse alá magát helyszíni vizsgálatnak;

                  —

                  semmisítse meg az uniós jog által biztosított védelemnek a felperesekkel szembeni megtagadását;

                  —

                  semmisítse meg a Bizottság által hozott és a felperesekkel 2019. június 18-án közölt azon határozatot, amely a folyamatos helyszíni vizsgálat keretében megvizsgált adatok vonatkozásában a felpereseket jogszerű indok nélkül megfosztja a hatékony jogorvoslathoz való jogtól;

                  —

                  az Európai Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első jogalap az alapvető jogok, a magánlakás sérthetetlenségéhez fűződő jog, valamint a hatékony bírói jogvédelemhez való jog azáltal történő megsértésén alapul, hogy a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatok végrehajtási feltételeivel kapcsolatban nincs biztosítva hatékony jogorvoslati lehetőség.

                  2.

                  A második jogalap a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (EGT vonatkozású szöveg) (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.) 20. cikkének (4) bekezdése és egyes alapvető jogok azáltal történő megsértésén alapul, hogy a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatnak hiányos az indokolása, ezáltal pedig megfosztotta a felpereseket az ennek keretében megkövetelt alapvető biztosítékoktól.

                  3.

                  A harmadik jogalap az 1/2003 rendelet 20. cikkének (4) bekezdése és egyes alapvető jogok azáltal történő megsértésén alapul, hogy a Bizottságnak nem állt rendelkezésére egyetlen olyan valószínűsítő körülmény sem, amely igazolta volna a megtámadott határozatot.

                  4.

                  A negyedik jogalap hatáskörrel való visszaélésen, valamint az 1/2003 rendelet 20. cikkének (4) bekezdése és egyes alapvető jogok azáltal történő megsértésén alapul, hogy a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozat ezért nem pártatlan vizsgálatból ered, ezzel szemben pedig rendelkezik egy olyan jogi aktus minden jellemzőjével, amelyet eltérő célokból fogadtak el azokhoz képest, amelyekre kifejezetten hivatkozik.

                  5.

                  Az ötödik jogalap az 1/2003 rendelet 20. cikkének (3) és (4) bekezdése, továbbá 21. cikke, valamint egyes alapvető jogok azáltal történő megsértésén alapul, hogy a felpereseket megfosztották olyan egyéb alapvető biztosítékoktól, amelyek maguk is semmisség terhe mellett vannak megkövetelve.

                  6.

                  A hatodik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán és az arányosság elvének azáltal történő megsértésén alapul, ahogyan a Bizottság a helyszíni vizsgálat és a folyamatos helyszíni vizsgálat célszerűségéről, időtartamáról és terjedelméről határozott.

                  7.

                  A hetedik jogalap egyes alapvető jogok azon határozat által történő megsértésén alapul, amely megtagadta, hogy megfelelő védelmet biztosítson bizonyos olyan dokumentumoknak, amelyek vonatkozásában a felperesek kérték, hogy az uniós jog szerinti védelemben részesítsék azokat.

                  8.

                  A nyolcadik jogalap egyes alapvető jogok azáltal történő megsértésén alapul, hogy a felpereseket jogszerű indok nélkül megfosztották attól a jogtól, hogy kérelmet terjesszenek az uniós bíróság elé az iránt, hogy a jelen kereset elbírálásáig függesszék fel a zár alá vett adatok vizsgálatát.


title: T-555/19. sz. ügy: 2019. augusztus 9-én benyújtott kereset — Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO — Fontana Food (GRILLOUMI)

text:
               30.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 328/70

      2019. augusztus 9-én benyújtott kereset — Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO — Fontana Food (GRILLOUMI)
      (T-555/19. sz. ügy)
      (2019/C 328/77)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi (Nicosia, Ciprus) (képviselők: S. Malynicz QC, S. Baran barrister és V. Marsland solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fontana Food AB (Tyresö, Svédország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: a GRILLOUMI európai uniós szóvédjegy bejelentése — 15 963 291. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. május 29-én hozott határozata (R 1355/2018-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a saját és a felperes költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.


title: T-588/19. sz. ügy: 2019. augusztus 27-én benyújtott kereset – Novomatic kontra EUIPO – adp Gauselmann (Power Stars)

text:
               7.10.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 337/22

      2019. augusztus 27-én benyújtott kereset – Novomatic kontra EUIPO – adp Gauselmann (Power Stars)
      (T-588/19. sz. ügy)
      (2019/C 337/23)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Novomatic AG (Gumpoldskirchen, Ausztria) (képviselő: M. Ringer ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: adp Gauselmann GmbH (Lübbecke, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: Power Stars európai uniós ábrás védjegy – 8 435 695. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. június 13-án hozott határozata (R 2038/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az elutasította a 8 435 695. sz. európai uniós védjegylajstromozásnak a „Hardverek, különösen kaszinó és játéktermi játékok, játéktermi automaták, szerencsejáték automaták, internetes video sorsjáték automaták számára; kaszinójátékok, játékautomaták és szerencsejátékgépek, különösen iparszerű használatra nyereménykifizetéssel vagy anélkül működő kaszinókban és játéktermekben vagy internetes szerencsejátékok; szerencsejáték automaták és/vagy elektronikus pénzbedobásos játékgépek nyerési lehetőséggel vagy anélkül; elektronikus és elektrotechnikai szerencsejáték eszközök, játékautomaták, szerencsejátékgépek, szerencsejáték automaták, amelyek érme-, zseton-, bankjegy-, jegybedobással vagy elektronikus, mágneses vagy biometrikus tárolóközegekkel működnek, különösen iparszerű használatra nyereménykifizetéssel vagy anélkül működő kaszinókban és játéktermekben; szerencsejáték automaták, szerencsejáték készülékek, játékautomaták és szerencsejátékgépek házai; elektromos, elektronikus vagy elektromechanikus készülékek bingojátékok, lottójátékok vagy videós lottózó játékok lebonyolításához és fogadóirodák részére, hálózatban vagy anélkül; elektropneumatikus és elektromos húzógépek (játékautomaták)” áruk tekintetében történő megszűnése megállapítására vonatkozó fellebbezést;

                  —

                  másodlagosan: helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amelyben az elutasította a 8 435 695. sz. európai uniós védjegylajstromozásnak a az előbbiekben megnevezett áruk tekintetében történő megszűnése megállapítására vonatkozó fellebbezést, és az ügyet e tekintetben utalja vissza az EUIPO elé;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának és (2) bekezdésének megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdése első mondatának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdése második mondatának megsértése.


title: C-162/19. P. sz. ügy: A Törvényszék T-267/18. sz., Iceland Foods kontra Íslandsstofa ügyben 2018. december 14-én hozott végzése ellen az Iceland Foods Ltd által 2019. február 22-én benyújtott fellebbezés (INSPIRED BY ICELAND)

text:
               21.10.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 357/3

      A Törvényszék T-267/18. sz., Iceland Foods kontra Íslandsstofa ügyben 2018. december 14-én hozott végzése ellen az Iceland Foods Ltd által 2019. február 22-én benyújtott fellebbezés (INSPIRED BY ICELAND)
      (C-162/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 357/03)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Iceland Foods Ltd (képviselők: S. Malynicz QC, S. Baran, Barrister, J. Hertzog, C. Hill és J. Warner Solicitors)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (hatodik tanács) 2019. szeptember 5-i végzésével a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.


title: C-700/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-8/16. sz., Toshiba Samsung Storage Technology, Toshiba Samsung Storage Technology Korea kontra Bizottság ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen a Toshiba Samsung Storage Technology Corp., Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corp. által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

text:
               11.11.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 383/52

      A Törvényszék (ötödik tanács) T-8/16. sz., Toshiba Samsung Storage Technology, Toshiba Samsung Storage Technology Korea kontra Bizottság ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen a Toshiba Samsung Storage Technology Corp., Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corp. által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés
      (C-700/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 383/61)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: Toshiba Samsung Storage Technology Corp., Toshiba Samsung Storage Technology Korea Corp. (a továbbiakban: fellebbezők) (képviselők: M. Bay avvocato, J. Ruiz Calzado abogado, A. Aresu avvocato)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

         A fellebbezők kérelmei

      A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a Törvényszék megtámadott ítéletét;

                  —

                  a fellebbezőket érintő részében semmisítse meg az AT.39639 – „optikailemez-meghajtók”-ügyben hozott bizottsági határozatot;

                  —

                  törölje a fellebbezőkkel szemben e határozatban kiszabott bírságot, vagy csökkentse annak összegét;

                  —

                  a Bizottságot kötelezze az elsőfokú eljárásban és a fellebbezési eljárásban felmerült valamennyi költség viselésére, és

                  —

                  az ügy körülményeitől függően rendelje el a szükséges intézkedéseket.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők négy jogalapra hivatkoznak.
      Első jogalap: az első fokon felhozott első, a lényeges eljárási szabályok és a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap első, második és harmadik részével kapcsolatos téves jogalkalmazás.
      Második jogalap: az egységes és folyamatos jogsértés fennállására vonatkozó jogi mérce felállításával kapcsolatos téves jogalkalmazás.
      Harmadik jogalap: a védelemhez való jog megsértése és téves jogi mérce.
      Negyedik jogalap: lényeges eljárási szabályok be nem tartása; az első fokon felhozott második jogalap (hatáskör hiánya) első részének elutasítását alátámasztó indokolás egyáltalán nem helytálló; a bizonyítékok elfogadhatóságával kapcsolatos jogi vizsgálatot érintő hibák.


title: C-714/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-773/17. sz., Café del Mar és társai kontra EUIPO – Guiral Broto ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen Ramón Guiral Broto által 2019. szeptember 24-én benyújtott fellebbezés (Café del Mar)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/14

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-773/17. sz., Café del Mar és társai kontra EUIPO – Guiral Broto ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen Ramón Guiral Broto által 2019. szeptember 24-én benyújtott fellebbezés (Café del Mar)
      (C-714/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 45/11)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Ramón Guiral Broto (képviselő: A. Sirimarco abogado)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Café del Mar, SC, José Les Viamonte és Carlos Andrea González
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. december 12-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy Ramón Guiral Broto maga viseli saját költségeit.


title: C-715/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-774/17. sz., Café del Mar és társai kontra EUIPO – Guiral Broto ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen Ramón Guiral Broto által 2019. szeptember 24-én benyújtott fellebbezés (C del M)

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/14

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-774/17. sz., Café del Mar és társai kontra EUIPO – Guiral Broto ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen Ramón Guiral Broto által 2019. szeptember 24-én benyújtott fellebbezés (C del M)
      (C-715/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 45/12)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Ramón Guiral Broto (képviselő: A. Sirimarco abogado)

         A többi fél az eljárásban: Café del Mar, SC, José Les Viamonte, Carlos Andrea González és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. december 12-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy Ramón Guiral Broto maga viseli saját költségeit.


title: C-786/19. sz. ügy: A Finanzgericht Köln (Németország) által 2019. október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – The North of England P & I Association Ltd., egyúttal mint a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja kontra Bundeszentralamt für Steuern

text:
               10.2.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 45/16

      A Finanzgericht Köln (Németország) által 2019. október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – The North of England P & I Association Ltd., egyúttal mint a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja kontra Bundeszentralamt für Steuern
      (C-786/19. sz. ügy)
      (2020/C 45/14)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Köln

         Az alapeljárás felei

         Felperes: The North of England P & I Association Ltd., egyúttal mint a Marine Shipping Mutual Insurance Company jogutódja

         Alperes: Bundeszentralamt für Steuern

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Úgy kell-e értelmezni a 88/357/EGK irányelvnek (1) a 25. cikke első bekezdésének első félmondatával összefüggésben értelmezett 2. cikke d) pontjának második francia bekezdését, illetve a 92/49/EGK irányelv (2) 46. cikkének (2) bekezdését a kockázatviselés helye szerinti tagállam meghatározása tekintetében, hogy a tengeri hajó üzemeltetésével összefüggő kockázatok biztosítása esetében arról az államról van szó, amelynek területén a tengeri hajót a tulajdonjog bizonyítása céljából hivatalos nyilvántartásba vették, vagy pedig arról az államról, amelynek lobogója alatt a tengeri hajó közlekedik?

         (1)  Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról, valamint a 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló, 1988. június 22-i második tanácsi irányelv (HL 1988. L 172., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötete, 198. o.).

         (2)  Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a 73/239/EGK irányelv, valamint a 88/357/EGK irányelv módosításáról szóló, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (harmadik nem életbiztosítási irányelv) (HL 1992. L 228., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötete, 346. o.).


title: C-274/14. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. január 21-i ítélete (a Tribunal-Económico Administrativo Central [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Banco de Santander SA által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 267. cikk – A „nemzeti bíróság” fogalma – Szempontok – Az érintett nemzeti szerv függetlensége – A tagok elmozdíthatatlansága – Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlansága)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/2

      A Bíróság (nagytanács) 2020. január 21-i ítélete (a Tribunal-Económico Administrativo Central [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Banco de Santander SA által indított eljárás
      (C-274/14. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 267. cikk - A „nemzeti bíróság” fogalma - Szempontok - Az érintett nemzeti szerv függetlensége - A tagok elmozdíthatatlansága - Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlansága)
      (2020/C 77/02)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Económico-Administrativo Central

         Az alapeljárás résztvevője

      Banco de Santander SA

         Rendelkező rész

      A Tribunal Económico-Administrativo Central (központi adóügyi közigazgatási bíróság, Spanyolország) által a 2014. április 2-i határozattal előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan.

         (1)  HL C 303., 2014.9.8


title: C-175/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. január 22-i ítélete – PTC Therapeutics International Ltd kontra Európai Gyógyszerügynökség, European Confederation of Pharmaceutical Entrepreneurs (Eucope) (Fellebbezés – Az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – A 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése – A kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos kivétel – A 4. cikk (3) bekezdése – A döntéshozatali eljárás védelme – Egy emberi felhasználásra szánt gyógyszerre vonatkozó forgalombahozatali engedély iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentumok – Harmadik személy számára a dokumentumokhoz való hozzáférést biztosító határozat – A bizalmas jelleg általános vélelme – Az európai uniós intézmények, szervek vagy hivatalok bizalmas jelleg általános vélelme alkalmazására irányuló kötelezettségének hiánya)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/2

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. január 22-i ítélete – PTC Therapeutics International Ltd kontra Európai Gyógyszerügynökség, European Confederation of Pharmaceutical Entrepreneurs (Eucope)
      (C-175/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - A 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése - A kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos kivétel - A 4. cikk (3) bekezdése - A döntéshozatali eljárás védelme - Egy emberi felhasználásra szánt gyógyszerre vonatkozó forgalombahozatali engedély iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentumok - Harmadik személy számára a dokumentumokhoz való hozzáférést biztosító határozat - A bizalmas jelleg általános vélelme - Az európai uniós intézmények, szervek vagy hivatalok bizalmas jelleg általános vélelme alkalmazására irányuló kötelezettségének hiánya)
      (2020/C 77/03)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: PTC Therapeutics International Ltd (képviselők: G. Castle, B. Kelly és K. Ewert solicitors, C. Thomas barrister, M. Demetriou QC)

         A többi fél az eljárásban: Európai Gyógyszerügynökség (képviselők kezdetben: T. Jabłoński, S. Marino, S. Drosos, A. Spina és A. Rusanov, később: T. Jabłoński, S. Marino és S. Drosos meghatalmazottak), European Confederation of Pharmaceutical Entrepreneurs (Eucope) (képviselők: S. Cowlishaw solicitor, D. Scannell barrister)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a PTC Therapeutics International Ltd-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) részéről felmerült költségek viselésére.

                  3)

                  A European Confederation of Pharmaceutical Entrepreneurs maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 231., 2018.7.2


title: C-177/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. január 22-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Almudena Baldonedo Martín kontra Ayuntamiento de Madrid („Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 1999/70/EK irányelv – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – 4. szakasz – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – 5. szakasz – Az egymást követő határozott idejű munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából származó visszaélés megakadályozására irányuló intézkedések – A munkaviszony megszűnése esetén járó végkielégítés – EUMSZ 151. és EUMSZ 153. cikk – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. és 21. cikke – Alkalmazhatóság – A munkaviszonyra vonatkozó szabályozásnak a nemzeti jog értelmében vett közjogi vagy magánjogi jellegén alapuló eltérő bánásmód)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/3

      A Bíróság (második tanács) 2020. január 22-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Almudena Baldonedo Martín kontra Ayuntamiento de Madrid
      (C-177/18. sz. ügy) (1)

      („Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 1999/70/EK irányelv - Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás - 4. szakasz - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - 5. szakasz - Az egymást követő határozott idejű munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából származó visszaélés megakadályozására irányuló intézkedések - A munkaviszony megszűnése esetén járó végkielégítés - EUMSZ 151. és EUMSZ 153. cikk - Az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. és 21. cikke - Alkalmazhatóság - A munkaviszonyra vonatkozó szabályozásnak a nemzeti jog értelmében vett közjogi vagy magánjogi jellegén alapuló eltérő bánásmód)
      (2020/C 77/04)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Almudena Baldonedo Martín

         Alperes: Ayuntamiento de Madrid

         Rendelkező rész

                  1)

                  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletét képező, 1999. március 18-án megkötött, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely sem a közszolgálati alkalmazottként határozott időre foglalkoztatott munkavállalók, sem a maguk részéről határozatlan idejű munkaviszony keretében foglalkoztatott közalkalmazottak számára nem ír elő semmilyen végkielégítést a jogviszonyuk megszűnése esetére, míg a határozatlan idejű munkaviszony keretében foglalkoztatott szerződéses alkalmazottak számára a munkaszerződésük objektív okból történő megszüntetése esetére előírja ilyen végkielégítés fizetését.

                  2)

                  Az EUMSZ 151. és EUMSZ 153. cikket, valamint az 1999/70 irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely semmilyen végkielégítés kifizetését nem írja elő a közszolgálati alkalmazottként határozott időre foglalkoztatott munkavállalók jogviszonyának megszüntetése esetére, míg a határozott időre foglalkoztatott szerződéses alkalmazottak részére munkaszerződésük lejártakor végkielégítést kell fizetni.

         (1)  HL C 211., 2018.6.18


title: C-178/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. január 22-i ítélete – MSD Animal Health Innovation GmbH, Intervet international BV kontra Európai Gyógyszerügynökség (EMA) (Fellebbezés – Az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – A 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése – A kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos kivétel – A 4. cikk (3) bekezdése – A döntéshozatali eljárás védelme – Egy állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedély iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentumok – Harmadik személy számára a dokumentumokhoz való hozzáférést biztosító határozat – A bizalmas jelleg általános vélelme – Az európai uniós intézmények, szervek vagy hivatalok bizalmas jelleg általános vélelme alkalmazására irányuló kötelezettségének hiánya)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/4

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. január 22-i ítélete – MSD Animal Health Innovation GmbH, Intervet international BV kontra Európai Gyógyszerügynökség (EMA)
      (C-178/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok dokumentumaihoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - A 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése - A kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos kivétel - A 4. cikk (3) bekezdése - A döntéshozatali eljárás védelme - Egy állatgyógyászati készítményre vonatkozó forgalombahozatali engedély iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentumok - Harmadik személy számára a dokumentumokhoz való hozzáférést biztosító határozat - A bizalmas jelleg általános vélelme - Az európai uniós intézmények, szervek vagy hivatalok bizalmas jelleg általános vélelme alkalmazására irányuló kötelezettségének hiánya)
      (2020/C 77/05)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: MSD Animal Health Innovation GmbH, Intervet international BV (képviselők: C. Thomas barrister, J. Stratford QC, B. Kelly solicitor és P. Bogaert advocaat)

         A másik fél az eljárásban: Európai Gyógyszerügynökség (képviselők kezdetben: T. Jabłoński, S. Marino, S. Drosos és A. Rusanov, később: T. Jabłoński, S. Marino, S. Drosos meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság az MSD Animal Health Innovation GmbH-t és az Intervet International BV-t kötelezi a saját költségeiken felül az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) részéről felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 231., 2018.7.2


title: C-578/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. január 23-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Az Energiavirasto által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – A villamos energia belső piaca – 2009/72/EK irányelv – 3. cikk – Fogyasztóvédelem – 37. cikk – A szabályozó hatóság feladatai és hatáskörei – Bíróságon kívüli vitarendezés – A „fél” fogalma – A szabályozó hatóság határozatával szembeni jogorvoslat gyakorlásához való jog – Valamely háztartási fogyasztó által egy villamosenergiaelosztórendszer-üzemeltető vállalkozás ellen emelt panasz)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/5

      A Bíróság (ötödik tanács) 2020. január 23-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Az Energiavirasto által indított eljárás
      (C-578/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A villamos energia belső piaca - 2009/72/EK irányelv - 3. cikk - Fogyasztóvédelem - 37. cikk - A szabályozó hatóság feladatai és hatáskörei - Bíróságon kívüli vitarendezés - A „fél” fogalma - A szabályozó hatóság határozatával szembeni jogorvoslat gyakorlásához való jog - Valamely háztartási fogyasztó által egy villamosenergiaelosztórendszer-üzemeltető vállalkozás ellen emelt panasz)
      (2020/C 77/06)
      Az eljárás nyelve: finn

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Korkein hallinto-oikeus

         Az alapeljárás felei

      Energiavirasto

         Az eljárásban részt vesz: A, Caruna Oy

         Rendelkező rész

      A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 37. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy a szabályozó hatóságra ruházzák a háztartási fogyasztók és a rendszer-üzemeltetők közötti jogviták rendezésére vonatkozó hatáskört, és következésképpen, hogy az e hatósághoz valamely rendszer-üzemeltető ellen panaszt benyújtó háztartási fogyasztó számára biztosítsák az e rendelkezés értelmében vett „fél” minőséget, és az említett hatóság által e panasz alapján hozott határozattal szembeni jogorvoslat gyakorlásához való jogot.

         (1)  HL C 427., 2018.11.26.


title: C-814/18. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. január 22-i ítélete (a College van Beroep voor het bedrijfsleven [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ursa Major Services BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (Előzetes döntéshozatal – Közös halászati politika – 1198/2006/EK rendelet – Az 55. cikk (1) bekezdése – Az Európai Halászati Alap (EHA) pénzügyi hozzájárulása – A kiadások támogathatósága – Feltétel – A kedvezményezettek által ténylegesen kifizetett kiadás – Fogalom)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/5

      A Bíróság (hetedik tanács) 2020. január 22-i ítélete (a College van Beroep voor het bedrijfsleven [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ursa Major Services BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
      (C-814/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Közös halászati politika - 1198/2006/EK rendelet - Az 55. cikk (1) bekezdése - Az Európai Halászati Alap (EHA) pénzügyi hozzájárulása - A kiadások támogathatósága - Feltétel - A kedvezményezettek által ténylegesen kifizetett kiadás - Fogalom)
      (2020/C 77/07)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      College van Beroep voor het bedrijfsleven

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Ursa Major Services BV

         Alperes: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

         Rendelkező rész

                  1)

                  Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet 55. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az alkalmazandó az operatív program irányító hatósága és az Európai Halászati Alap keretében nyújtott támogatás kedvezményezettje közötti viszonyra, így e rendelkezésre hivatkozni lehet e kedvezményezettel szemben.

                  2)

                  Az 1198/2006 rendelet 55. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az Európai Halászati Alap keretében nyújtott támogatás kedvezményezettjével szemben kiszámlázott és e kedvezményezett által kifizetett összeget e rendelkezés értelmében ténylegesen kifizetett kiadásnak lehet tekinteni még akkor is, ha az ezen összeget kiszámlázó harmadik személy a támogatott projekthez szintén pénzügyi hozzájárulást nyújtott, akár oly módon, hogy az említett kedvezményezettel szemben fennálló követelésébe beszámította a kedvezményezettnek a vele szemben a hozzájárulás nyújtására vonatkozó kötelezettségvállalása alapján fennálló követelését, akár oly módon, hogy külön számlát állított ki, feltéve, hogy az érintett kiadást és hozzájárulást igazolt számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal megfelelő módon igazolják, aminek teljesülését a kérdést előterjesztő bíróságnak kell ellenőriznie.

         (1)  HL C 122., 2019.4.1


title: C-29/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. január 23-i ítélete (a Bundessozialgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZP kontra Bundesagentur für Arbeit (Előzetes döntéshozatal – Szociális biztonság – Migráns munkavállalók – 883/2004/EK rendelet – Munkanélküli-ellátások – Kiszámítás – A lakóhely szerinti tagállamban kapott utolsó munkabér figyelembevételének hiánya – Túl rövid referencia-időszak – A munkaviszony megszűnését követően kapott munkabér – Korábban Svájcban kereső tevékenységet végző személy)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/6

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. január 23-i ítélete (a Bundessozialgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZP kontra Bundesagentur für Arbeit
      (C-29/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Szociális biztonság - Migráns munkavállalók - 883/2004/EK rendelet - Munkanélküli-ellátások - Kiszámítás - A lakóhely szerinti tagállamban kapott utolsó munkabér figyelembevételének hiánya - Túl rövid referencia-időszak - A munkaviszony megszűnését követően kapott munkabér - Korábban Svájcban kereső tevékenységet végző személy)
      (2020/C 77/08)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundessozialgericht

         Az alapeljárás felei

         Felperes: ZP

         Alperes: Bundesagentur für Arbeit

         Rendelkező rész

                  1)

                  A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely, miközben előírja, hogy a munkanélküli-ellátások kiszámítása a korábbi munkabér összegén alapul, nem teszi lehetővé, hogy az érintettnek az e tagállami szabályozás hatálya alatt végzett legutolsó kereső tevékenysége tekintetében kapott bérét vegyék figyelembe, amennyiben az e tevékenység alapján történő bérfizetés időszaka nem éri el az említett szabályozás által a munkanélküli-ellátások kiszámításának alapjául szolgáló munkabér meghatározásához előírt referencia-időszakot.

                  2)

                  A 883/2004 rendelet 62. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely, miközben előírja, hogy a munkanélküli-ellátások kiszámítása a korábbi munkabéren alapul, nem teszi lehetővé, hogy az érintettnek az e tagállami szabályozás hatálya alatt végzett legutolsó kereső tevékenysége tekintetében kapott bérét vegyék figyelembe, amennyiben az e tevékenység alapján neki járó munkabért csupán a munkaviszonya megszűnését követően állapították meg és fizették ki.

         (1)  HL C 103., 2019.3.18


title: C-32/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. január 22-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AT kontra Pensionsversicherungsanstalt (Előzetes döntéshozatal – Személyek szabad mozgása – Uniós polgárság – A tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és szabad tartózkodáshoz való jog – 2004/38/EK irányelv – A 17. cikk (1) bekezdésének a) pontja – Huzamos tartózkodási jog – Ötéves, folyamatos tartózkodási idő letelte előtt történő megszerzés – Munkavállaló, aki tevékenysége befejezésekor elérte az öregségi nyugdíjjogosultságra megállapított életkort)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/7

      A Bíróság (tizedik tanács) 2020. január 22-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AT kontra Pensionsversicherungsanstalt
      (C-32/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Személyek szabad mozgása - Uniós polgárság - A tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és szabad tartózkodáshoz való jog - 2004/38/EK irányelv - A 17. cikk (1) bekezdésének a) pontja - Huzamos tartózkodási jog - Ötéves, folyamatos tartózkodási idő letelte előtt történő megszerzés - Munkavállaló, aki tevékenysége befejezésekor elérte az öregségi nyugdíjjogosultságra megállapított életkort)
      (2020/C 77/09)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: AT

         Alperes: Pensionsversicherungsanstalt

         Rendelkező rész

      Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a) pontját akként kell értelmezni, hogy a fogadó tagállamban történő huzamos tartózkodáshoz való jog folyamatos, ötéves tartózkodási idő letelte előtt való megszerzéséhez az arra vonatkozó feltételeket, hogy a munkavállaló legalább a megelőző tizenkét hónapban ott folytatta tevékenységét, és több mint három évig folyamatosan ott tartózkodott, alkalmazni kell az olyan munkavállalóra, aki tevékenysége befejezésekor elérte az e tagállam törvénye szerint az öregségi nyugdíjjogosultságra megállapított életkort.

         (1)  HL C 131., 2019.4.8.


title: C-506/18. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. január 21-i végzése – Európai Parlament kontra Erik Josefsson (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazott – Európai Parlament – A szerződés megszüntetése – A felek közötti jogvita megoldását célzó megegyezés – Okafogyottá vált fellebbezés – Okafogyottság)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/8

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. január 21-i végzése – Európai Parlament kontra Erik Josefsson
      (C-506/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazott - Európai Parlament - A szerződés megszüntetése - A felek közötti jogvita megoldását célzó megegyezés - Okafogyottá vált fellebbezés - Okafogyottság)
      (2020/C 77/10)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Európai Parlament (képviselők: Í. Ní Riagáin Düro, V. Montebello-Demogeot és J. Steele meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: Erik Josefsson (képviselők: T. Bontinck, A. Guillerme és M. Forgeois ügyvédek)

         Rendelkező rész

                  1.

                  A fellebbezésről nem szükséges határozni.

                  2.

                  Az Európai Parlament és Erik Josefsson maguk viselik saját költségeiket.

         (1)  HL C 445., 2018. 12.10.


title: C-613/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. január 21-i végzése (a Tribunal Tributário de Lisboa [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Estado do Canadá kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – A harmadik országokba irányuló vagy onnan származó tőke mozgásának korlátozása – Közvetlen adózás – Társasági adó – Portugália területén illetőséggel rendelkező társaságok által juttatott felosztott nyereség – Az adóalap csökkentése)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/8

      A Bíróság (hatodik tanács) 2020. január 21-i végzése (a Tribunal Tributário de Lisboa [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Estado do Canadá kontra Autoridade Tributária e Aduaneira
      (C-613/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - A harmadik országokba irányuló vagy onnan származó tőke mozgásának korlátozása - Közvetlen adózás - Társasági adó - Portugália területén illetőséggel rendelkező társaságok által juttatott felosztott nyereség - Az adóalap csökkentése)
      (2020/C 77/11)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Tributário de Lisboa

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Estado do Canadá

         Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Rendelkező rész

      Az EUMSZ 63. és EUMSZ 65. cikket úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az alapügyben szóban forgóhoz hasonló tagállami szabályozás, amely alapján a belföldi illetőségű társaság által fizetett osztalék után olyan adót kell fizetni, amelynek tényleges mértéke magasabb, amikor ezen osztalékot valamely harmadik országban letelepedett, elsődlegesen nem kereskedelmi, ipari vagy mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy kapja, mint amikor az ilyen osztalékban az említett tagállamban illetőséggel rendelkező ilyen jogi személy részesül. Ez alól csak az az eset jelent kivételt, ha a Kanada és a Portugál Köztársaság között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás és az adókijátszás elkerülése tárgyában 1999. június 14-én aláírt egyezmény alkalmazása lehetővé teszi az említett tagállam szabályozásából következő eltérő bánásmód hatásainak semlegesítését, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 445., 2018.12.10.


title: C-47/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. október 7-i végzése (Finanzgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HA kontra Finanzamt Hamburg-Barmbek-Uhlenhorst (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 132. cikk (1) bekezdésének h) – j) pontja – A gyermek- és ifjúságneveléshez, az iskolai, illetve egyetemi oktatáshoz kapcsolódó különböző adómentességek – Szörf- és vitorlásoktatás az iskolai, illetve egyetemi intézmények számára – Osztálykirándulás)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/9

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. október 7-i végzése (Finanzgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HA kontra Finanzamt Hamburg-Barmbek-Uhlenhorst
      (C-47/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - A 132. cikk (1) bekezdésének h) - j) pontja - A gyermek- és ifjúságneveléshez, az iskolai, illetve egyetemi oktatáshoz kapcsolódó különböző adómentességek - Szörf- és vitorlásoktatás az iskolai, illetve egyetemi intézmények számára - Osztálykirándulás)
      (2020/C 77/12)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Finanzgericht Hamburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: HA

         Alperes: Finanzamt Hamburg-Barmbek-Uhlenhorst

         Rendelkező rész

                  1)

                  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában szereplő „iskolai, illetve egyetemi oktatás” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az nem foglalja magában a szörf- és vitorlásiskolák – mint amelyekről az alapügyben szó van – által az iskolák vagy az egyetemek számára nyújtott szörf- és vitorlásoktatást, amelyekben ezen oktatás a sportprogram, illetve a testnevelőtanár-képzés keretébe tartozhat, és beszámíthat az értékelése.

                  2)

                  A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti „gyermek- és ifjúságvédelemmel szorosan összefüggő szolgáltatások” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az nem foglalja magában a szörf- és vitorlásiskolák – mint amelyekről az alapügyben szó van – által az iskolák vagy az egyetemek számára nyújtott szörf- és vitorlásoktatást, azon ténytől függetlenül, hogy ezen oktatás iskolai kirándulás keretében nyújtják.

         (1)  HL C 131., 2019.4.8.


title: C-813/19. PPU. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. január21-i végzése (a Cour d'appel d'Aix-en-Provence [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MN-nel szemben kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtása (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai elfogatóparancs – 2002/584/IB kerethatározat – A 6. cikk (1) bekezdése – A „kibocsátó igazságügyi hatóság” fogalma – Hatékony bírói jogvédelem)

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/10

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. január21-i végzése (a Cour d'appel d'Aix-en-Provence [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MN-nel szemben kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtása
      (C-813/19. PPU. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Európai elfogatóparancs - 2002/584/IB kerethatározat - A 6. cikk (1) bekezdése - A „kibocsátó igazságügyi hatóság” fogalma - Hatékony bírói jogvédelem)
      (2020/C 77/13)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour d'appel d'Aix-en-Provence

         Az alapeljárás felei

      MN

         Az eljárásban részt vesz: RJA, RJO, FD, BG, PG, KL, LK, MJ, NI, OH

         Rendelkező rész

      Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen rendelkezés értelmében vett „kibocsátó igazságügyi hatóság” fogalma alá tartoznak a rájuk vonatkozó személyzeti és szervezeti szabályzat értelmében a feletteseik irányítása és ellenőrzése alatt álló és az igazságügyminiszter felügyelete alá tartozó francia ügyészek, mivel a jogállásuk – különösen a végrehajtó hatalomtól való – függetlenség garanciáját nyújtja számukra az európai elfogatóparancs kibocsátása keretében.
      A 2002/584 kerethatározatot úgy kell értelmezni, hogy a büntetőeljárás lefolytatása céljából kibocsátott európai elfogatóparanccsal érintett személyt megillető hatékony bírói jogvédelemhez kapcsolódó követelmények teljesülnek, ha a kibocsátó tagállam joga szerint az elfogatóparancs kibocsátásának feltételei, különösen pedig annak arányos jellege e tagállamban bírósági felülvizsgálat tárgyát képezik.

         (1)  HL C 19., 2020.1.20.


title: C-58/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-247/17. sz., Mykola Yanovych Azarov kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2018. december 13-án hozott ítélete ellen Mykola Yanovych Azarov által 2019. január 25-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/11

      A Törvényszék (hatodik tanács) T-247/17. sz., Mykola Yanovych Azarov kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2018. december 13-án hozott ítélete ellen Mykola Yanovych Azarov által 2019. január 25-én benyújtott fellebbezés
      (C-58/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/14)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: Mykola Yanovych Azarov (képviselők: A. Egger és G. Lansky Rechtsanwälte)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa
      Az Európai Unió Bírósága (hetedik tanács) a 2019. október 22-i határozatában a következőket állapította meg:

                  1.

                  A fellebbezés nyilvánvalóan megalapozott.

                  2.

                  A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a 2018. december 13-i Azarov kontra Tanács ítéletét (T-247/17, nem tették közzé, EU:T:2018:931) hatályon kívül helyezi.

                  3.

                  A Bíróság az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. március 3-i (KKBP) 2017/381 tanácsi határozatot és az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. március 3-i (EU) 2017/374 tanácsi végrehajtási rendeletet a Mykola Yanovych Azarovra vonatkozó részében megsemmisíti.

                  4.

                  A Bíróság az Európai Unió Tanácsát kötelezi az elsőfokú eljárással, valamint a jelen fellebbezéssel összefüggésben felmerült költségek viselésére.


title: C-236/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-331/18. sz., Szécsi István és Somossy Nóra kontra Európai Bizottság ügyben 2019. január 16-án hozott végzése ellen Szécsi István és Somossy Nóra által 2019. március 15-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/11

      A Törvényszék (harmadik tanács) T-331/18. sz., Szécsi István és Somossy Nóra kontra Európai Bizottság ügyben 2019. január 16-án hozott végzése ellen Szécsi István és Somossy Nóra által 2019. március 15-én benyújtott fellebbezés
      (C-236/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/15)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbezők: Szécsi István, Somossy Nóra (képviselő: Lázár D. ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság
      Az Európai Unió Bírósága (hatodik tanács) 2019. október 1-jén hozott végzésében a fellebbezést mint nyilvánvalóan megalapozatlant elutasította, és úgy határozott, hogy Szécsi István és Somossy Nóra maga viseli saját költségeit.


title: C-315/19. sz. ügy: A Gericht Erster Instanz Eupen (Belgium) által 2019. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YU kontra Wallonische Region

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/12

      A Gericht Erster Instanz Eupen (Belgium) által 2019. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YU kontra Wallonische Region
      (C-315/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Gericht Erster Instanz Eupen

         Az alapeljárás felei

         Felperes: YU

         Alperes: Wallonische Region
      Az Európai Unió Bírósága (hatodik tanács) a 2019. szeptember 26-i határozatával a következőképpen határozott:
      Az EUMSZ 45. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely szerint az e tagállamban lakóhellyel rendelkező munkavállaló csak akkor hivatkozhat az azon kötelezettség alóli kivételre, hogy e tagállamban nyilvántartásba vetesse az egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező munkaadója által számára rendelkezésére bocsátott és e másik tagállamban nyilvántartásba vett járművet, ha az e kivétel feltételeinek a teljesülését bizonyító dokumentumokat a munkavállaló folyamatosan a járműben tartja.


title: C-461/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-611/17. sz., All Star kontra EUIPO – Carrefour Hypermarchés ügyben 2019. március 29-én hozott ítélete ellen az All Star CV által 2019. június 7-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/12

      A Törvényszék (második tanács) T-611/17. sz., All Star kontra EUIPO – Carrefour Hypermarchés ügyben 2019. március 29-én hozott ítélete ellen az All Star CV által 2019. június 7-én benyújtott fellebbezés
      (C-461/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/17)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: All Star CV (képviselők: S. Malynicz, A. Newnes, A. Artinian, avocats)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. szeptember 30-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-513/19. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2019. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P. J. kontra (X) S. A.

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/13

      A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2019. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P. J. kontra (X) S. A.
      (C-513/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/18)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

         Az alapeljárás felei

         Felperes: P. J.

         Alperes: (X) S. A.
      A 2019. november 7-i végzésével a Bíróság (kilencedik tanács) az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyilvánvalóan elfogadhatatlannak nyilvánította.


title: C-548/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-614/17. sz., Bonnafous kontra EACEA ügyben 2019. június 6-án hozott ítélete ellen Laurence Bonnafous által 2019. július 17-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/13

      A Törvényszék (harmadik tanács) T-614/17. sz., Bonnafous kontra EACEA ügyben 2019. június 6-án hozott ítélete ellen Laurence Bonnafous által 2019. július 17-én benyújtott fellebbezés
      (C-548/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/19)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Laurence Bonnafous (képviselők: S. Rodrigues, A. Blot ügyvédek)

         A másik fél az eljárásban: Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA)
      A Bíróság (hetedik tanács) 2019. november 27-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezést mint nyilvánvalóan megalapozatlant kell elutasítani.


title: C-550/19. sz. ügy: A Juzgado de lo Social de Madrid (Spanyolország) által 2019. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV kontra Obras y Servicios Públicos S. A. és Acciona Agua, S. A.

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/14

      A Juzgado de lo Social de Madrid (Spanyolország) által 2019. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV kontra Obras y Servicios Públicos S. A. és Acciona Agua, S. A.
      (C-550/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/20)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de lo Social de Madrid

         Az alapeljárás felei

         Felperes: EV

         Alperesek: Obras y Servicios Públicos S. A., Acciona Agua, S. A.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját – amely az 1999/70 tanácsi irányelvvel és a 2001/23 irányelvvel vált a közösségi jogrend részévé –, ahogy azt az építőipari ágazat kollektív szerződése 24. cikkének 2. bekezdésében előírja, miszerint az egyetlen építési beruházás megvalósítására irányuló általános jellegű szerződés időtartamától függetlenül, az ET 15. cikke 1. bekezdése a) pontja első albekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók, továbbra is fenntartva a munkavállalóknak az „építési beruházás megvalósítására foglalkoztatott állandó munkavállaló” jogállását, mind ezen esetekben, mind az ET 44. cikke szerinti vállalkozás jogutódlása, vagy a jelen általános kollektív szerződés 27. cikkében szabályozott jogutódlás esetében, és nem áll fenn olyan objektív ok, amely indokolja, hogy ellentétes legyen azon nemzeti szabályozással, amelyben az ET 15. cikke 1. bekezdésének a) pontja előírja, hogy: „E szerződések időtartama nem haladhatja meg a három évet, amely nemzeti ágazati kollektív szerződésben, vagy ennek hiányában alacsonyabb szintű ágazati kollektív szerződéssel tizenkét hónappal meghosszabbítható. Ezen időtartamok elteltével a munkavállalók a vállalkozás állandó munkavállalóivá válnak”?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját – amely az 1999/70 tanácsi uniós irányelvvel (1) és a 2001/23 irányelvvel vált a közösségi jogrend részévé –, ahogy azt az építőipari ágazat kollektív szerződése 24. cikkének 5. bekezdésében előírja, miszerint az ugyanazon vállalkozással vagy vállalkozáscsoporttal különböző munkakörökre kötött két vagy több, építési beruházás megvalósítására irányuló, határozott időre szóló szerződéssel az ET 15. cikkének 5. bekezdésében előírt időszak során és határidőn belül történő [foglalkoztatás] nem jár az említett rendelkezésben meghatározott jogállás megszerzésével, mind ezen esetekben, mind az ET 44. cikke szerinti vállalkozás jogutódlása, vagy a jelen kollektív szerződés 27. cikkében szabályozott jogutódlás esetében, és nem áll fenn olyan objektív ok, amely indokolja, hogy ellentétes legyen azon nemzeti szabályozással, amelyben az ET 15. cikkének 5. bekezdése előírja, hogy: „Az (1) bekezdés a) pontja, valamint (2) és (3) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül határozatlan időre alkalmazott munkavállalókká válnak azon munkavállalók, akiket egy harminc hónapos időtartamon belül huszonnégy hónapot meghaladóan foglalkoztattak, akár megszakítással, akár megszakítás nélkül, azonos vagy eltérő munkakörben, ugyanazon vállalkozásnál vagy vállalkozáscsoportnál, legalább két, akár közvetlenül, akár munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó vállalkozások révén kötött ideiglenes alkalmazotti szerződéssel, azonos vagy különböző határozott időtartamú szerződéstípusok alkalmazásával. A fenti bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazandó akkor is, ha törvényi rendelkezés vagy kollektív szerződés alapján vállalkozás jogutódlására vagy átvételére kerül sor”?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv (2) 3. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes, hogy az építőipari ágazat kollektív szerződése kizárja, hogy azon jogok és kötelezettségek, amelyeket a közbeszerzési szerződés tárgyát képező tevékenységet megvalósító új vállalkozásnak vagy szervezetnek tiszteletben kell tartania,
                        kizárólag
                      a munkavállaló által a közbeszerzési szerződésből kilépő vállalkozással kötött
                        utolsó szerződésből származó jogokra és kötelezettségekre korlátozódnának
                     , és ez nem minősül olyan objektív oknak, amely indokolja, hogy ellentétes legyen azon nemzeti szabályozással, amelyben az ET 44. cikke valamennyi jog és kötelezettség tekintetében az utolsó szerződésre történő korlátozás nélkül írja elő a jogutódlást?

         (1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

         (2)  A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (HL 2001. L 82., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 98. o.)


title: C-586/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-179/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/15

      A Törvényszék (első tanács) T-179/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-586/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/21)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: L'Oréal (képviselők: T. de Haan, P. Péters avocats)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Guinot
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. október 7-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-587/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-180/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/15

      A Törvényszék (első tanács) T-180/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-587/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/22)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: L'Oréal (képviselők: T. de Haan, P. Péters avocats)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Guinot
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. október 7-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-588/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-181/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/16

      A Törvényszék (első tanács) T-181/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-588/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/23)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: L'Oréal (képviselők: T. de Haan, P. Péters avocats)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Guinot
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. október 7-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-589/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-182/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/16

      A Törvényszék (első tanács) T-182/16. RENV. sz., L'Oréal kontra EUIPO – Guinot ügyben 2019. június 19-én hozott ítélete ellen a L'Oréal által 2019. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-589/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/24)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: L'Oréal (képviselők: T. de Haan, P. Péters avocats)

         A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Guinot
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. október 7-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-664/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-117/18. sz., Agencja Wydawnicza Technopol kontra EUIPO ügyben 2019. június 26-án hozott ítélete ellen az Agencja Wydawnicza Technopol sp. z o. o. által 2019. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/17

      A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-117/18. sz., Agencja Wydawnicza Technopol kontra EUIPO ügyben 2019. június 26-án hozott ítélete ellen az Agencja Wydawnicza Technopol sp. z o. o. által 2019. szeptember 4-én benyújtott fellebbezés
      (C-664/19. P. sz. ügy)
      (2020/C 77/26)
      Az eljárás nyelve: lengyel

         Felek

         Fellebbező: Agencja Wydawnicza Technopol sp. z o. o.(képviselő: C. Rogula adwokat)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. december 5-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.


title: C-761/19. sz. ügy: 2019. október 17-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Magyarország

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/17

      2019. október 17-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Magyarország
      (C-761/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/27)
      Az eljárás nyelve: magyar

         Felek

         Felperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Cattabriga és Teleki Zs., meghatalmazottak)

         Alperes: Magyarország

         Kereseti kérelmek

      A Bizottság arra kéri a Bíróságot, hogy

                  —

                  állapítsa meg, hogy Magyarország nem teljesítette a 2003/109/EK (1) irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) pontjából eredő kötelezettségeit, mivel kizárta a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak állatorvosi kamarai tagfelvételét, ezzel eleve kizárva őket az állatorvosi szakmában való munkavállalástól és önálló vállalkozói tevékenység végzésének lehetőségéből;

                  —

                  kötelezze Magyarországot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

                  1.

                  A Bizottsághoz 2017. január 3-án panasz érkezett a Magyar Állatorvosi Kamaráról valamint az állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló 2012. évi CXXVII. törvény azon követelményével kapcsolatban, hogy a Kamara tagja az lehet, aki – egyéb követelmények mellett – az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgára. A panaszos harmadik országbeli állampolgár, aki Magyarországon 2007 óta „huzamos tartózkodási engedéllyel” rendelkezik, és 2014-ben a budapesti Állatorvostudományi Egyetemen oklevelet szerzett. Állatorvosi kamarai tagfelvételi kérelmét elutasították azzal az indokkal, hogy nem felel meg a fent hivatkozott törvényi követelménynek. Magyarországon az állatorvosi szakma akár munkavállalói jogviszony, akár önálló vállalkozói tevékenység keretében történő gyakorlásához kamarai tagságra van szükség.

                  2.

                  A Bizottság 2018. július 20-án kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett Magyarországgal szemben a Magyar Állatorvosi Kamaráról szóló törvény fent említett rendelkezésével kapcsolatban. Ebben kifogásolta, hogy Magyarország nem teljesítette a 2003/109/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) pontjából fakadó kötelezettségét.

                  3.

                  A magyar Kormány a válaszában arra hivatkozott, hogy az állatorvosi szakma gyakorlására vonatkozik a 2003/109/EK irányelve 11. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétel, mivel az nem csupán alkalmi jelleggel járhat együtt hatósági feladatok gyakorlásával.

                  4.

                  A Bizottság a magyar Kormány válaszában felvetett érveket nem találta meggyőzőnek, ezért 2019. január 25-én indokolással ellátott véleményt adott ki, fenntartva korábbi álláspontját.

                  5.

                  A magyar Kormány 2019. március 29-én benyújtotta a Bizottság részére az indokolással ellátott véleményre adott válaszát, amelyben megerősítette korábbi álláspontját.

                  6.

                  Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állatorvosi tevékenység munkavállalói jogviszonyban, illetve önálló vállalkozóként történő végzésére Magyarországon nem vonatkozik a 2003/109/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétel. Az állatorvosok azon tevékenységei, amelyeknek Magyarország hatósági jelleget tulajdonít, a Bizottság álláspontja szerint nem járnak a hatósági feladatok ellátásában való közvetlen és sajátos részvétellel, és nem szükségszerű illetve elválaszthatatlan velejárói az adott szakmának, hiszen azok vagy kizárólag előkészítő és kiegészítő jellegűek, vagy pedig külön megállapodás alapján, illetőleg a hatóság felügyelete mellett végzendők.

                  7.

                  A fentiekre tekintettel a Bizottság 2019. július 25-én úgy határozott, hogy az ügyet a Bíróság elé utalja annak megállapítása céljából, hogy Magyarország nem teljesítette a 2003/109/EK irányelvből fakadó kötelezettségét.

         (1)  A Tanács 2003/109/EK irányelve (2003. november 25.) a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról (HL 2004, L 16., 44. o.)


title: C-805/19. sz. ügy: A Landesgericht Salzburg (Ausztria) által 2019. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CT kontra VINI GmbH

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/19

      A Landesgericht Salzburg (Ausztria) által 2019. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CT kontra VINI GmbH
      (C-805/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/28)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landesgericht Salzburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: CT

         Alperes: VINI GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartájának 31. cikkét és a munkaidőről szóló 2003/88/EK irányelv (1) 7. cikkének (2) bekezdését, hogy nem alkalmazandó az Urlaubsgesetz (a szabadságról szóló törvény, a továbbiakban: UrlG) 10. §-ának (2) bekezdésében szereplő azon nemzeti rendelkezés, miszerint a munkavállaló nem jogosult a munkaviszony adott (utolsó) évére járó ki nem vett fizetett éves szabadság pénzbeli megváltására, ha munkaviszonyát idő előtt megszünteti?

         (1)  A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 299., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet 4. kötet 381. o.).


title: C-810/19. sz. ügy: A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flightright GmbH kontra Quatar Airways

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/19

      A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Flightright GmbH kontra Quatar Airways
      (C-810/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/29)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Frankfurt am Main

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Flightright GmbH

         Alperes: Quatar Airways

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 261/2004/EK rendelet (1) 2. cikkének h) pontja értelmében vett „közvetlenül csatlakozó járatról” van-e szó akkor is, ha olyan járatok esetében, amelyekre egységes foglalás keretében váltottak jegyet, és amelyek az Európai Unió területén kívül található átszállási repülőtéren történő közbenső leszállást foglalnak magukban, a közbenső leszállás helyén történő hosszabb tartózkodás van betervezve, a lefoglalt csatlakozó járat pedig nem a lehető legközelebbi elérhető járat?

                  2)

                  Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

                              Úgy kell-e értelmezni a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy e rendeletet az olyan járattal történő személyszállításra is alkalmazni kell, amellyel az utasok nem valamely tagállam területén található repülőtérről indulnak, de amely olyan egységes foglalás részét képezte, amely valamely tagállam területén található repülőtérről induló járatot is magában foglalt, még ha nem közvetlenül csatlakozó járatról van is szó?

         (1)  A++ visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.)


title: C-815/19. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2019. november 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Natumi GmbH kontra Land Nordrhein Westfalen

text:
               9.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 77/20

      A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2019. november 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Natumi GmbH kontra Land Nordrhein Westfalen
      (C-815/19. sz. ügy)
      (2020/C 77/30)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesverwaltungsgericht

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Natumi GmbH

         Alperes: Land Nordrhein Westfalen

         Az eljárásban részt vesz: Der Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 889/2008/EK bizottsági rendelet (1) IX. mellékletének 1.3. pontjával összhangban értelmezett 28. cikkét, hogy az ökológiai élelmiszerek feldolgozásához a Lithothamnium calcareum alga összetevőként felhasználható?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:

                              Az elhalt alga felhasználása is megengedett e?

                  3)

                  Amennyiben a második kérdésre is igenlő választ kell adni:

                              A Lithothamnium calcaramum (elhalt) algát összetevőként tartalmazó és „Bio” megjelöléssel ellátott termék esetében feltüntethető-e jellemzőként a „kalciummal”, a „magas kalciumtartalmú tengeri algával”, vagy a „Lithothamnium tengeri algából származó, kiváló minőségű kalciummal” szöveg?

         (1)  Az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008. L 250., 1. o.)