title: T-283/20. sz. ügy: 2020. május 13-án benyújtott kereset – Billions Europe és társai kontra Bizottság

text:
               3.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/20

      2020. május 13-án benyújtott kereset – Billions Europe és társai kontra Bizottság
      (T-283/20. sz. ügy)
      (2020/C 255/26)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Billions Europe Ltd (Stockton-on-Tees, Egyesült Királyság) és hét másik felperes (képviselők: J. Montfort, T. Delille és P. Chopova-Leprêtre ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         A felek kérelmei

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) (a továbbiakban: megtámadott rendelet) a titán-dioxidra vonatkozó részében, azaz a megtámadott rendelet (5) preambulumbekezdését, a megtámadott rendelet I. és II. mellékletét, a megtámadott rendelet III. mellékletében az 1272/2008/EK rendelet (2) VI. melléklete 1. részének módosításait, valamint a megtámadott rendelet III. mellékletével bevezetett, az 1272/2008 rendelet VI. melléklete 3. részének a titán-dioxidra vonatkozó bejegyzését;

                  —

                  kötelezze az alperest a jelen eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és főbb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott rendeletet az 1272/2008/EK rendelet több olyan kötelező rendelkezésének megsértésével fogadták el, amely az anyagoknak az emberi egészségre jelentett „rákkeltő hatás” veszélyességi osztályba való besorolását szabályozzák, ideértve különösen az 1272/2008/EK rendelet 36. cikkét és I. mellékletének 3.6. szakaszát.

                              —

                              A kockázatértékelési bizottság (RAC) számos súlyos ténybeli hibát követett el a rendelkezésre álló információk értékelése során, és nem tudta megnyugtatóan megállapítani, hogy a rendelkezésre álló adatok „megbízhatók és elfogadhatók”, és azt mutatják, hogy a TiO2 rákot okozó lényegi tulajdonsággal rendelkezik. Ha a RAC nem követett volna el ilyen hibákat, akkor szükségszerűen olyan véleményt adott volna, amely a TiO2 vonatkozásában az „osztályozás hiányát” támogatja. Ezért a TiO2-t nem lehetett jogszerűen besorolni.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott rendelet sérti a jogbiztonság elvét. A gazdasági szereplők, köztük a felperesek, nem ismerhetik meg kötelezettségeik pontos terjedelmét, és nem tehetik meg a megfelelő jogi lépéseket. E bizonytalanság a harmonizált osztályozás hatályát, a megjegyzések rendeltetését, a vitatott rendeletnek a TiO2-vel készült vagy azt tartalmazó termékek jogi és szabályozási státuszára gyakorolt hatását, valamint az ilyen termékek hulladékainak veszélyességi osztályozását illetően áll fenn.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott rendeletet az arányosság elvének megsértésével fogadták el, mivel e rendelet nem szükséges (ugyanis a rákkeltő hatásokat csak az olyan szélsőséges tüdőtúlterhelési körülmények között végzett állatkísérletek során figyelték meg, amelyeket a legkedvezőtlenebb valós körülmények között soha nem lehetne elérni), és mivel a TiO2 harmonizált osztályozása által okozott hátrányok aránytalanok az általa elérni kívánt célokhoz képest.

                  4.

                  A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott rendelet elfogadásával tévesen gyakorolta mérlegelési jogkörét, és megsértette gondossági kötelezettségét. A megtámadott rendelet indokolása érdekében a Bizottság egyszerűen a RAC TiO2-re vonatkozó véleményére támaszkodott, anélkül hogy megfelelően értékelte volna a RAC e véleményének bizonyító erejét, és ezzel megsértette az e tekintetben rá háruló kötelezettségeket.

                              —

                              A Bizottság úgy döntött, hogy tágan értelmezi azon osztályozási, címkézési és csomagolási követelményeket, amelyek az emberi egészséget fenyegető „rákkeltő hatást”, valamint azt szabályozzák, hogy mi minősülhet egy anyag „lényegi tulajdonságának”. A Bizottság csupán a RAC-ra támaszkodott, anélkül hogy értékelte volna az ilyen tág értelmezés hatályát és hatását, illetve olyan megfelelő határokat határozott volna meg, amelyek lehetővé tennék a megfelelő végrehajtást. Ennek során a Bizottság a megtámadott rendeletet tárgyilag pontatlan tényekre alapozta, és nem vette figyelembe a helyzetet jellemző valamennyi releváns tényezőt és körülményt.

                  5.

                  Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott rendelet elfogadásával megsértette az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (4) bekezdését, a megfelelő ügyintézésre vonatkozó kötelezettségét, valamint a felperesek meghallgatáshoz való jogát. A felpereseket megfosztották különösen attól a lehetőségtől, hogy érdemi észrevételeket tegyenek magával a RAC véleményével kapcsolatban, amely jelentősen eltért az eredeti osztályozási javaslattól mind az alkalmazott tudományos indokolás, mind a TiO2 osztályozására vonatkozó végső következtetés tekintetében. Ezzel szemben, ha a felperesek megfelelő formális lehetőséget kaptak volna arra, hogy a RAC véleményével kapcsolatban annak elfogadása során észrevételeket tegyenek, ezen észrevételek következtében a határozathozatali eljárás valószínűleg más eredményre vezetett volna.

                  6.

                  A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság azáltal, hogy a megtámadott rendeletet hatásvizsgálat előzetes elvégzése és dokumentálása nélkül fogadta el, megsértette a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásból (3) eredő kötelezettségeit és a megfelelő ügyintézés elvét.

         (1)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről szóló, 2019. október 4-i (EU) 2020/2017 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2020. L 44., 1. o.; helyesbítés: HL 2020. L 51., 13. o.).

         (2)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 353., 1. o.; helyesbítések: HL 2011. L 16., 1. o.; HL 2016. L 349., 1. o.; HL 2019. L 117., 8. o.).

         (3)  Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (HL 2016. L 123., 1. o.).


title: A Borgarting Lagmannsrett 2020. május 11-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Tor-Arne Martinez Haugland kontra Norvégia Kormánya ügyben (E-4/20. sz. ügy) 2020/C 308/07

text:
               17.9.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 308/21

      A Borgarting Lagmannsrett 2020. május 11-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Tor-Arne Martinez Haugland kontra Norvégia Kormánya ügyben
      (E-4/20. sz. ügy)
      (2020/C 308/07)
      A Borgarting Lagmannsrett (Borgarting fellebbviteli bíróság) 2020. május 11-én kelt, a Bíróság Hivatalához 2020. május 11-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Tor-Arne Martinez Haugland kontra Norvégia Kormánya ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

                  1.

                  Az irányelv 1. és 4. cikkében szereplő „ugyanazon szakma” értékelésével kapcsolatban a bíróság a következő kérdésekre vár választ:

                              a)

                              Mi a jogi értékelés tárgya és melyek a jogi szempontból releváns tényezők annak meghatározásakor, hogy egy adott szakma „ugyanazon szakmának” minősül-e a képesítés megszerzése szerinti államban és a fogadó államban?

                              b)

                              Annak meghatározásakor, hogy „ugyanazon szakmáról” van-e szó, a fogadó állam köteles-e figyelembe venni azokat a szakmai tevékenységeket, amelyeket az érintett kérelmező a képesítés megszerzése szerinti államban csak felügyelet mellett és azzal a feltétellel folytathat, hogy szakmai továbbképzésbe kezdett, vagy vállalja, hogy két éven belül megkezdi e szakmai továbbképzést? Amennyiben igen, van-e bármilyen következménye annak, ha a kérelmező úgy dönt, hogy nem kezdi meg az ilyen továbbképzést, vagy nem vállalja annak későbbi megkezdését?

                              c)

                              Mi a jelentősége a szakma gyakorlása során meglévő függetlenség mértéke és a betegekért való felelősség mértéke közötti eltéréseknek annak meghatározásakor, hogy „ugyanazon szakmáról” van-e szó?

                  2.

                  Befolyásolja-e a kompenzációs intézkedések megkövetelésének lehetősége (lásd a 2005/36/EK irányelv 14. cikkét) annak értelmezését, hogy mi tekinthető „ugyanazon szakmának”? Amennyiben igen, ennek mi a jelentősége?

                  3.

                  Konkrétan mi a jogi értékelés tárgya a 2005/36/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének e) pontja esetében, amely előírja, hogy a szabályozott képzésnek „kifejezetten egy adott szakma gyakorlásának elsajátítására” kell irányulnia?

                  4.

                  Az EGT-megállapodás 28. és 31. cikkével kapcsolatban a bíróság a következő kérdésekre vár választ:

                              a)

                              Amennyiben a kérelmező nem teljesíti a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 14. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikke szerinti elismerési követelményeket, a szabályozott szakma fogadó államban történő gyakorlásának jogalapjaként hivatkozhat-e az EGT-megállapodás 28. és 31. cikkére?

                              b)

                              Az a) kérdésre adott igenlő válasz esetén mi volna a jogilag releváns értékelés a 28. és 31. cikk szerinti vizsga vonatkozásában?


title: C-485/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Groupe Lactalis kontra Premier ministre, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l'Économie et des Finances (Előzetes döntéshozatal – 1169/2011/EU rendelet – A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása – A 9. cikk (1) bekezdésének i) pontja és a 26. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Az élelmiszerek származási országának vagy az eredet helyének kötelező feltüntetése – Mulasztás, amely félrevezetheti a fogyasztókat – A 38. cikk (1) bekezdése – Egyedileg harmonizált tárgykörök – A 39. cikk (2) bekezdése – Egyes meghatározott élelmiszerfajták vagy -csoportok esetében az élelmiszer származási országával vagy eredete helyével kapcsolatos további kötelező adatokat előíró nemzeti intézkedések elfogadása – Feltételek – Az érintett élelmiszerek egy vagy több jellemzője és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolat fennállása – A „bizonyított kapcsolat” és a „jellemzők” fogalma – Bizonyíték arról, hogy a fogyasztók többsége különösen értékesnek tartja az ilyen információ feltüntetését – A tej nemzeti, európai vagy Európán kívüli eredetének kötelező feltüntetését előíró nemzeti intézkedés)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/6

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Groupe Lactalis kontra Premier ministre, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l'Économie et des Finances
      (C-485/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - 1169/2011/EU rendelet - A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása - A 9. cikk (1) bekezdésének i) pontja és a 26. cikk (2) bekezdésének a) pontja - Az élelmiszerek származási országának vagy az eredet helyének kötelező feltüntetése - Mulasztás, amely félrevezetheti a fogyasztókat - A 38. cikk (1) bekezdése - Egyedileg harmonizált tárgykörök - A 39. cikk (2) bekezdése - Egyes meghatározott élelmiszerfajták vagy -csoportok esetében az élelmiszer származási országával vagy eredete helyével kapcsolatos további kötelező adatokat előíró nemzeti intézkedések elfogadása - Feltételek - Az érintett élelmiszerek egy vagy több jellemzője és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolat fennállása - A „bizonyított kapcsolat” és a „jellemzők” fogalma - Bizonyíték arról, hogy a fogyasztók többsége különösen értékesnek tartja az ilyen információ feltüntetését - A tej nemzeti, európai vagy Európán kívüli eredetének kötelező feltüntetését előíró nemzeti intézkedés)
      (2020/C 399/08)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d'État

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Groupe Lactalis

         Alperesek: Premier ministre, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l'Économie et des Finances

         Rendelkező rész

                  1)

                  A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a tej, valamint az összetevőként tejet tartalmazó élelmiszerek származási országának vagy eredete helyének kötelező megjelölése az említett rendelet 38. cikke (1) bekezdésének értelmében vett „egyedileg harmonizált tárgykörnek” tekintendő abban az esetben, ha ezek feltüntetésének elmulasztása félrevezethetné a fogyasztókat, valamint hogy azzal nem ellentétes az, ha a tagállamok további kötelező adatokat előíró intézkedéseket fogadnak el az említett rendelet 39. cikke alapján, feltéve hogy azok összeegyeztethetők az uniós jogalkotó által a származási ország vagy az eredet helye kötelező feltüntetése kérdésének egyedi harmonizációja útján kitűzött célokkal, és összefüggő egészet alkotnak e feltüntetéssel.

                  2)

                  Az 1169/2011 rendelet 39. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy olyan nemzeti rendelkezés esetén, amelyet e cikk (1) bekezdése értelmében a fogyasztók védelme indokol, az említett cikk (2) bekezdésében meghatározott két követelmény, vagyis egyfelől, hogy „bizonyított kapcsolat [legyen] az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete között”, másfelől pedig, hogy „[bizonyíték legyen] arról, hogy a fogyasztók többsége különösen értékesnek tartja az ilyen információ feltüntetését”, nem értelmezendő együttesen oly módon, hogy a bizonyított kapcsolat fennállásának értékelése alapozható az azzal kapcsolatos kizárólagosan szubjektív elemekre, hogy a fogyasztók többsége milyen mértékben kapcsolja össze egy élelmiszer jellemzőit, és annak származási országát vagy eredetének helyét.

                  3)

                  Az 1169/2011 rendelet 39. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az „élelmiszer jellemzői” fogalma nem foglalja magában az élelmiszer szállítással és a szállítás során bekövetkező romlás kockázatával szembeni ellenálló képességét, és ezért e képesség nem vehető számításba az említett rendelkezésben előírt, „az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete közötti [bizonyított kapcsolat]” esetleges fennállásának értékelésénél.

         (1)  HL C 352., 2018.10.1.


title: C-601/18. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete – Prysmian SpA, Prysmian Cavi e Sistemi Srl kontra Európai Bizottság, The Goldman Sachs Group, Inc., Pirelli & C. SpA (Fellebbezés – Verseny – Kartellek – A föld alatti és tenger alatti elektromos kábelek európai piaca – A projektek keretében történő piacfelosztás – Egységes és folyamatos jogsértés – Jogalanyok jogutódlása – A jogsértő magatartás betudhatósága – Az egyenlő bánásmód elve – A bizonyítékok elferdítése – 1/2003/EK rendelet – 20. cikk – Az Európai Bizottságot kartellügyekben megillető helyszíni vizsgálati jogkör – Az adatok előzetes vizsgálat nélküli lemásolására és ezt követően a Bizottság helyiségeiben történő megvizsgálására vonatkozó jogkör – Bírságok)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/7

      A Bíróság (második tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete – Prysmian SpA, Prysmian Cavi e Sistemi Srl kontra Európai Bizottság, The Goldman Sachs Group, Inc., Pirelli & C. SpA
      (C-601/18. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Verseny - Kartellek - A föld alatti és tenger alatti elektromos kábelek európai piaca - A projektek keretében történő piacfelosztás - Egységes és folyamatos jogsértés - Jogalanyok jogutódlása - A jogsértő magatartás betudhatósága - Az egyenlő bánásmód elve - A bizonyítékok elferdítése - 1/2003/EK rendelet - 20. cikk - Az Európai Bizottságot kartellügyekben megillető helyszíni vizsgálati jogkör - Az adatok előzetes vizsgálat nélküli lemásolására és ezt követően a Bizottság helyiségeiben történő megvizsgálására vonatkozó jogkör - Bírságok)
      (2020/C 399/09)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbezők: Prysmian SpA, Prysmian Cavi e Sistemi Srl (képviselők: kezdetben C. Tesauro és L. Armati avvocati, később C. Firth és C. Griesenbach solicitors)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: F. Castilla Contreras, C. Sjödin, T. Vecchi és P. Rossi meghatalmazottak), The Goldman Sachs Group Inc. (képviselők: J. Koponen advokat és A. Mangiaracina avvocatessa), Pirelli & C. SpA, (képviselők: G. Rizza és M. Siragusa avvocati)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Prysmian SpA és a Prysmian Cavi e Sistemi Srl saját költségein felül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

                  3)

                  A Pirelli & C. SpA maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 427., 2018.11.26.


title: C-649/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Cour d'appel de Paris [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra Daniel B, UD, AFP, B, L (Előzetes döntéshozatal – Emberi felhasználásra szánt, kötelező orvosi rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek – Online értékesítés – Gyógyszertár internetes oldalára vonatkozó reklám – Korlátozások – A bizonyos mennyiséget meghaladó megrendelés esetén adott árengedmény tilalma és a fizetett reklámszolgáltatás igénybevételének tilalma – Gyógyszertár internetes oldalán történő első rendelés jóváhagyása előtt az egészségi állapotra vonatkozó kérdőív beteggel való kitöltetésének kötelezettsége – A közegészség védelme – 2000/31/EK irányelv – Elektronikus kereskedelem – A 2. cikk a) pontja – Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás – A 2. cikk h) pontja – Szabályozott terület – 3. cikk – Származási ország elve – Eltérések – Igazolás – A közegészség védelme – A gyógyszerészi szakma méltóságának védelme – A túlzott gyógyszerfogyasztás megelőzése)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/8

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Cour d'appel de Paris [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra Daniel B, UD, AFP, B, L
      (C-649/18. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Emberi felhasználásra szánt, kötelező orvosi rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek - Online értékesítés - Gyógyszertár internetes oldalára vonatkozó reklám - Korlátozások - A bizonyos mennyiséget meghaladó megrendelés esetén adott árengedmény tilalma és a fizetett reklámszolgáltatás igénybevételének tilalma - Gyógyszertár internetes oldalán történő első rendelés jóváhagyása előtt az egészségi állapotra vonatkozó kérdőív beteggel való kitöltetésének kötelezettsége - A közegészség védelme - 2000/31/EK irányelv - Elektronikus kereskedelem - A 2. cikk a) pontja - Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás - A 2. cikk h) pontja - Szabályozott terület - 3. cikk - Származási ország elve - Eltérések - Igazolás - A közegészség védelme - A gyógyszerészi szakma méltóságának védelme - A túlzott gyógyszerfogyasztás megelőzése)
      (2020/C 399/10)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour d'appel de Paris

         Az alapeljárás felei

         Felperes: A

         Alperesek: Daniel B, UD, AFP, B, L

         Rendelkező rész

      A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet („Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) úgy kell értelmezni, hogy:

                  —

                  azzal nem ellentétes, ha a nem orvosirendelvény-köteles gyógyszerek online értékesítésére irányuló szolgáltatás rendeltetési helye szerinti tagállam az e szolgáltatást nyújtó, egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatóra olyan nemzeti szabályozást alkalmaz, amely megtiltja a gyógyszertárak számára, hogy az ügyfeleiket bizonyos eljárások és eszközök útján megkeressék, többek oly módon, hogy a gyógyszertárukon kívül reklámozási célból nagy mennyiségben postai küldeményeket küldenek és szórólapokat terjesztenek, azzal a feltétellel azonban, hogy ez nem vezet ahhoz, hogy megakadályozza a szóban forgó szolgáltatót abban, hogy a gyógyszertárán kívül bármilyen reklámtevékenységet folytasson, függetlenül annak hordozójától vagy terjedelmétől, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata;

                  —

                  azzal nem ellentétes, ha a nem orvosirendelvény-köteles gyógyszerek online értékesítésére irányuló szolgáltatás rendeltetési helye szerinti tagállam az e szolgáltatást nyújtó, egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatóra olyan nemzeti szabályozást alkalmaz, amely megtiltja a gyógyszertárak számára, hogy arra irányuló promóciós ajánlatokat tegyenek, hogy a gyógyszerrendelés teljes árából – bizonyos összeg túllépése esetén – árengedményt nyújtanak, azzal a feltétellel azonban, hogy az ilyen korlátozás kellően meghatározott, és különösen kizárólag a gyógyszerekre, nem pedig az egyszerű drogériai termékekre irányul, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata;

                  —

                  azzal nem ellentétes, ha a nem orvosirendelvény-köteles gyógyszerek online értékesítésére irányuló szolgáltatás rendeltetési helye szerinti tagállam az e szolgáltatást nyújtó, egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatóra olyan nemzeti szabályozást alkalmaz, amely arra kötelezi az ilyen gyógyszereket értékesítő gyógyszertárakat, hogy egészségügyi kérdőívet illesszenek be az online gyógyszerrendelés folyamatába;

                  —

                  azzal ellentétes, ha a nem orvosirendelvény-köteles gyógyszerek online értékesítésére irányuló szolgáltatás rendeltetési helye szerinti tagállam az e szolgáltatást nyújtó, egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatóra olyan nemzeti szabályozást alkalmaz, amely megtiltja az ilyen gyógyszereket értékesítő gyógyszertárak számára a keresőmotorok és ár-összehasonlítók fizetett reklámszolgáltatásának igénybevételét, kivéve ha a kérdést előterjesztő bíróság előtt megfelelően bizonyítást nyer, hogy az ilyen szabályozás alkalmas a közegészség védelmére irányuló cél megvalósításának biztosítására, és nem haladja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

         (1)  HL C 4., 2019.1.7.


title: C-157/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Ehab Makhlouf kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek elleni intézkedések – Azon személyek jegyzéke, akikkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/11

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Ehab Makhlouf kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-157/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek elleni intézkedések - Azon személyek jegyzéke, akikkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/13)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Ehab Makhlouf (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság Ehab Makhloufot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 172., 2019.5.20.


title: C-158/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Razan Othman kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek elleni intézkedések – Azon személyek jegyzéke, akikkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/11

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Razan Othman kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-158/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek elleni intézkedések - Azon személyek jegyzéke, akikkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/14)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Razan Othman (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság Razan Othmant kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 172., 2019.5.20.


title: C-159/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/12

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-159/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/15)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Syriatel Mobile Telecomot (Joint Stock Company) kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 172., 2019.5.20.


title: C-223/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Landesgericht Wiener Neustadt [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YS kontra NK (Előzetes döntéshozatal – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK és 2006/54/EK irányelv – Hatály – Az életkoron vagy a nemen alapuló közvetett hátrányos megkülönböztetés tilalma – Igazolások – Az állam többségi ellenőrzése alatt álló vállalkozások által közvetlenül a nyugdíjjogosultaknak folyósított nyugdíjból való levonást előíró és a nyugdíjösszeg indexálását megszüntető nemzeti szabályozás – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 17., 20. és 21. cikke – Alkalmazhatóság – Vagyoni helyzeten alapuló hátrányos megkülönböztetés – A szerződési szabadság megsértése – A tulajdonhoz való jog megsértése – Az Alapjogi Charta 47. cikke – Hatékony jogorvoslathoz való jog)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/12

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Landesgericht Wiener Neustadt [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YS kontra NK
      (C-223/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - 2000/78/EK és 2006/54/EK irányelv - Hatály - Az életkoron vagy a nemen alapuló közvetett hátrányos megkülönböztetés tilalma - Igazolások - Az állam többségi ellenőrzése alatt álló vállalkozások által közvetlenül a nyugdíjjogosultaknak folyósított nyugdíjból való levonást előíró és a nyugdíjösszeg indexálását megszüntető nemzeti szabályozás - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 17., 20. és 21. cikke - Alkalmazhatóság - Vagyoni helyzeten alapuló hátrányos megkülönböztetés - A szerződési szabadság megsértése - A tulajdonhoz való jog megsértése - Az Alapjogi Charta 47. cikke - Hatékony jogorvoslathoz való jog)
      (2020/C 399/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landesgericht Wiener Neustadt

         Az alapeljárás felei

         Felperes: YS

         Alperes: NK

         Rendelkező rész

                  1)

                  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvet, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy a hatályuk kiterjed az olyan tagállami jogi rendelkezésekre, amelyek értelmében egyrészt a munkáltatónak az általa megállapodás útján vállalt, korábbi munkavállalója részére közvetlenül folyósítandó foglalkoztatói nyugdíj összegének egy részét kifizetéskor le kell vonnia, másrészt pedig nem lép életbe az ezen ellátás összegére vonatkozóan szerződésben kikötött indexálás.

                  2)

                  A 2006/54 irányelv 5. cikkének c) pontját és 7. cikke a) pontjának iii. alpontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan tagállami szabályozás, amelynek értelmében az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok által megállapodás alapján közvetlenül folyósítandó, az e szabályozásban meghatározott összeghatárt meghaladó mértékű nyugdíj jogosultjaitól megvonják egyrészt a nyugdíjnak az adott összeghatárt meghaladó hányadát, másrészt pedig az említett nyugdíjra vonatkozóan szerződésben kikötött indexálás kedvezményét, még abban az esetben sem ellentétes e rendelkezésekkel, ha azon korábbi munkavállalók százalékos aránya, akik foglalkoztatói nyugdíjának összegét az említett szabályozás érintette, jelentősen magasabb a szabályozás hatálya alá tartozó korábbi férfi munkavállalók körében, mint a hatálya alá tartozó korábbi női munkavállalók körében, feltéve hogy ezek a következmények a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetéstől független, objektív tényezőkkel igazolhatók, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

                  3)

                  A 2000/78 irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 2. cikke (2) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan tagállami szabályozás, amelynek értelmében az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok által megállapodás alapján közvetlenül folyósítandó, az e szabályozásban meghatározott összeghatárt meghaladó mértékű nyugdíj jogosultjaitól megvonják egyrészt a nyugdíjnak az adott összeghatárt meghaladó hányadát, másrészt pedig az említett nyugdíjra vonatkozóan szerződésben kikötött indexálás kedvezményét, nem ellentétes az irányelvvel pusztán amiatt, hogy az említett szabályozás kizárólag bizonyos életkor feletti jogosultakat érint.

                  4)

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 17. 20. és 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amelynek értelmében az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok által megállapodás alapján közvetlenül folyósítandó, az e szabályozásban meghatározott összeghatárt meghaladó mértékű nyugdíj jogosultjaitól megvonják egyrészt a nyugdíjnak az adott összeghatárt meghaladó hányadát, másrészt pedig az említett nyugdíjra vonatkozóan szerződésben kikötött indexálás kedvezményét.

                  5)

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha valamely tagállam nem biztosít jogrendjében olyan önálló jogorvoslati lehetőséget, amely elsődlegesen az uniós jogot végrehajtó nemzeti rendelkezések uniós joggal való összeegyeztethetőségének vizsgálatára irányul, amennyiben az ilyen vizsgálat lehetősége járulékosan fennáll.

         (1)  HL C 187., 2019.6.3.


title: C-233/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. szeptember 30-i ítélete (a Cour du travail de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B. kontra Centre public d’action sociale de Liège (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 2008/115/EK irányelv – Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése – Súlyos betegségben szenvedő harmadik országbeli állampolgár – Kiutasítási határozat – Bírósági jogorvoslat – Automatikus halasztó hatály – Feltételek – Szociális ellátás biztosítása – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 19. és 47. cikke)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/13

      A Bíróság (első tanács) 2020. szeptember 30-i ítélete (a Cour du travail de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B. kontra Centre public d’action sociale de Liège
      (C-233/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - 2008/115/EK irányelv - Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése - Súlyos betegségben szenvedő harmadik országbeli állampolgár - Kiutasítási határozat - Bírósági jogorvoslat - Automatikus halasztó hatály - Feltételek - Szociális ellátás biztosítása - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 19. és 47. cikke)
      (2020/C 399/17)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour du travail de Liège

         Az alapeljárás felei

         Felperes: B.

         Alperes: Centre public d’action sociale de Liège

         Rendelkező rész

      Az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdésével és 47. cikkével összefüggésben a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. és 13. cikkét akként kell értelmezni, hogy a súlyos betegségben szenvedő harmadik országbeli állampolgárral szemben hozott kiutasítási határozat joghatásainak esetleges felfüggesztésétől függő szociális ellátás tárgyában folyamatban lévő jogvitában eljáró nemzeti bíróságnak meg kell állapítania, hogy az e határozat megsemmisítése és felfüggesztése iránt indított kereset automatikusan maga után vonja az említett határozat felfüggesztését, holott annak felfüggesztése nem következik a nemzeti szabályozás alkalmazásából, amennyiben:

                  —

                  ez a kereset az annak bizonyítására irányuló – nem nyilvánvalóan megalapozatlannak tűnő – érvelést tartalmaz, hogy e határozat végrehajtása a harmadik országbeli állampolgárt az egészségi állapota súlyos és visszafordíthatatlan romlása komoly veszélyének tenné ki, és amennyiben

                  —

                  ez a szabályozás nem ír elő pontos, világos és előre látható szabályokkal meghatározott, továbbá az e határozat felfüggesztését automatikusan magával vonó más jogorvoslatot.

         (1)  HL C 164., 2019.5.13.


title: C-260/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Bena Properties Co. SA kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/14

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Bena Properties Co. SA kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-260/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/18)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Bena Properties Co. SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Bena Properties Co. SA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 187., 2019.6.3.


title: C-261/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Cham Holding Co. SA kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/15

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Cham Holding Co. SA kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-261/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/19)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Cham Holding Co. SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Cham Holding Co. SA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 187., 2019.6.3.


title: C-331/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik chambre) 2020. október 1-jei ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Staatssecretaris van Financiën kontra X (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 98. cikk – A tagállamok azon lehetősége, hogy bizonyos termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra kedvezményes héamértéket alkalmazzanak – A III. melléklet 1. pontja – Az „emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek” és az „általában az élelmiszerek kiegészítésére vagy helyettesítésére szolgáló termékek” fogalma – Afrodiziákumok)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/15

      A Bíróság (tizedik chambre) 2020. október 1-jei ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Staatssecretaris van Financiën kontra X
      (C-331/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - 98. cikk - A tagállamok azon lehetősége, hogy bizonyos termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra kedvezményes héamértéket alkalmazzanak - A III. melléklet 1. pontja - Az „emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek” és az „általában az élelmiszerek kiegészítésére vagy helyettesítésére szolgáló termékek” fogalma - Afrodiziákumok)
      (2020/C 399/20)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hoge Raad der Nederlanden

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Staatssecretaris van Financiën

         Alperes: X

         Rendelkező rész

      Az „emberi fogyasztásra szánt élelmiszereknek” és az „általában az élelmiszerek kiegészítésére vagy helyettesítésére szolgáló termékeknek” a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (héa) szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv III. mellékletének 1. pontjában szereplő fogalmát úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan termék beletartozik, amely az emberi szervezet számára sejtalkotó, energiát szolgáltató és szabályozó, e szervezet fennmaradásához, működéséhez és fejlődéséhez szükséges tápanyagokat tartalmaz, és amelyet e tápanyagoknak a szervezetbe történő bevitele céljából fogyasztanak.

         (1)  HL C 255., 2019.7.29.


title: C-348/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Drex Technologies SA kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/16

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Drex Technologies SA kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-348/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/21)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Drex Technologies SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Drex Technologies SA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: C-349/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Almashreq Investment Fund kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/16

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Almashreq Investment Fund kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-349/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/22)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Almashreq Investment Fund (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság az Almashreq Investment Fund-ot kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: C-350/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Souruh SA kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések – A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések – Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák – A fellebbező nevének jegyzékbe vétele – Megsemmisítés iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/17

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete – Souruh SA kontra az Európai Unió Tanácsa
      (C-350/19. P. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A Szíriai Arab Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedések - A Szíriában tevékenykedő bizonyos személyekkel és szervezetekkel szembeni intézkedések - Azon személyek és szervezetek jegyzéke, akikkel, illetve amelyekkel szemben a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazzák - A fellebbező nevének jegyzékbe vétele - Megsemmisítés iránti kereset)
      (2020/C 399/23)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Souruh SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: V. Piessevaux és S. Kyriakopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság a Souruh SA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: C-402/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. szeptember 30-i ítélete (a Cour du travail de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LM kontra Centre public d’action sociale de Seraing (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 2008/115/EK irányelv – Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése – Súlyos betegségben szenvedő nagykorú gyermek szülője – Kiutasítási határozat – Bírósági jogorvoslat – Automatikus halasztó hatály – Biztosítékok a kiutasítás végrehajtását megelőzően – Alapvető szükségletek – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7., 19. és 47. cikke)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/17

      A Bíróság (első tanács) 2020. szeptember 30-i ítélete (a Cour du travail de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LM kontra Centre public d’action sociale de Seraing
      (C-402/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - 2008/115/EK irányelv - Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése - Súlyos betegségben szenvedő nagykorú gyermek szülője - Kiutasítási határozat - Bírósági jogorvoslat - Automatikus halasztó hatály - Biztosítékok a kiutasítás végrehajtását megelőzően - Alapvető szükségletek - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7., 19. és 47. cikke)
      (2020/C 399/24)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Cour du travail de Liège

         Az alapeljárás felei

         Felperes: LM

         Alperes: Centre public d'action sociale de Seraing

         Rendelkező rész

      Az Európai Unió Alapjogi Chartája 7. cikkével és 19. cikkének (2) bekezdésével, valamint 21. és 47. cikkével összefüggésben a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5., 13. és 14. cikkét akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az a nemzeti jogszabály, amely nem írja elő a lehetőségekhez mérten a harmadik országbeli állampolgár alapvető szükségleteiről való gondoskodást, amennyiben:

                  —

                  a vele szemben hozott kiutasítási határozat ellen jogorvoslattal élt;

                  —

                  e harmadik országbeli állampolgár nagykorú gyermeke súlyos betegségben szenved;

                  —

                  az említett harmadik országbeli állampolgárnak az e nagykorú gyermek melletti jelenléte elengedhetetlen;

                  —

                  az említett nagykorú gyermekkel szemben hozott kiutasítási határozat ellen a gyermek nevében jogorvoslattal éltek, amely határozat végrehajtása ezen utóbbit az egészségi állapota súlyos és visszafordíthatatlan romlása komoly veszélyének tehetné ki, és amennyiben

                  —

                  ugyanezen harmadik országbeli állampolgár nem rendelkezik a szükségleteinek biztosításához szükséges eszközökkel.

         (1)  HL C 255., 2019.7.29.


title: C-405/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vos Aannemingen BVBA kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 77/388/EGK hatodik irányelv – A 17. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Az előzetesen megfizetett adó levonásához való jog – Harmadik személyek javát is szolgáló szolgáltatás – Közvetlen és azonnali kapcsolat fennállása az adóalany gazdasági tevékenységével – Közvetlen és azonnali kapcsolat fennállása egy vagy több korábban teljesített ügylettel)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/18

      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vos Aannemingen BVBA kontra Belgische Staat
      (C-405/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Adózás - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 77/388/EGK hatodik irányelv - A 17. cikk (2) bekezdésének a) pontja - Az előzetesen megfizetett adó levonásához való jog - Harmadik személyek javát is szolgáló szolgáltatás - Közvetlen és azonnali kapcsolat fennállása az adóalany gazdasági tevékenységével - Közvetlen és azonnali kapcsolat fennállása egy vagy több korábban teljesített ügylettel)
      (2020/C 399/25)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hof van Cassatie

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Vos Aannemingen BVBA

         Alperes: Belgische Staat

         Rendelkező rész

                  1)

                  Az 1995. április 10-i 95/7/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az a körülmény, hogy az ingatlanfejlesztő adóalany által a lakásértékesítés keretében viselt reklámköltségek, adminisztratív költségek és ingatlanügynöki díjak címén felmerült költségek harmadik személy számára is előnyösek, nem képezi akadályát annak, hogy az adóalany az e költségekhez kapcsolódó előzetesen megfizetett hozzáadottérték-adót teljes egészében levonja, amennyiben egyrészt közvetlen és azonnali kapcsolat áll fenn az említett költségek és az adóalany gazdasági tevékenysége között, és másrészt a harmadik személyeknek nyújtott előny járulékos jellegű az adóalany vállalkozásának szükségleteihez képest.

                  2)

                  A 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az a körülmény, hogy az adóalany részéről felmerült költségek harmadik személy javát is szolgálják, nem akadálya annak, hogy ez az adóalany teljes mértékben levonja az e költségekre eső előzetesen megfizetett hozzáadottérték-adót abban az esetben, ha e költségek nem az adóalany általános költségeinek, hanem meghatározott értékesítési ügyletekhez kapcsolódó költségeknek minősülnek, feltéve, hogy a szóban forgó költségek közvetlen és azonnali kapcsolatban állnak az adóalany adóköteles ügyleteivel, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia ezen ügyletek lebonyolításának összes körülményére tekintettel.

                  3)

                  A 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy abban az esetben, ha valamely harmadik személy az adóalany részéről felmerült kiadásokból előnyre tesz szert, az a körülmény, hogy az adóalanynak lehetősége van az így felmerült költségek egy részének e harmadik személyre való áthárítására, azon egyéb körülményekkel együtt, amelyek között az érintett ügyletek teljesültek, azon elemek egyikének minősül, amelyet a kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe kell vennie az adóalany hozzáadottértékadó-levonási joga terjedelmének meghatározása érdekében.

         (1)  HL C 288., 2019.8.26.


title: C-516/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NMI Technologietransfer GmbH kontra EuroNorm GmbH (Előzetes döntéshozatal – Állami támogatások – EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikk – 651/2014/EU rendelet – A belső piaccal összeegyeztethető bizonyos támogatási kategóriák mentesítése – I. melléklet – Kis- és középvállalkozások (kkv) – Meghatározás – Függetlenségi feltétel – A 3. cikk (1) bekezdése – Önálló vállalkozás – A 3. cikk (4) bekezdése – Kizártság – A tőke vagy a szavazati jogok 25 %-ának állami szervek útján történő közvetett irányítása – Az „irányítás” és az „állami szerv” fogalma)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/19

      A Bíróság (tizedik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NMI Technologietransfer GmbH kontra EuroNorm GmbH
      (C-516/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Állami támogatások - EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikk - 651/2014/EU rendelet - A belső piaccal összeegyeztethető bizonyos támogatási kategóriák mentesítése - I. melléklet - Kis- és középvállalkozások (kkv) - Meghatározás - Függetlenségi feltétel - A 3. cikk (1) bekezdése - Önálló vállalkozás - A 3. cikk (4) bekezdése - Kizártság - A tőke vagy a szavazati jogok 25 %-ának állami szervek útján történő közvetett irányítása - Az „irányítás” és az „állami szerv” fogalma)
      (2020/C 399/26)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht Berlin

         Az alapeljárás felei

         Felperes: NMI Technologietransfer GmbH

         Alperes: EuroNorm GmbH

         Rendelkező rész

      Az [EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikk] alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete 3. cikkének (4) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely kizárja, hogy valamely vállalkozás kkv-nak legyen tekinthető, amennyiben a vállalkozás azon szerve, amely a tőke nagy részével rendelkezik, jóllehet ügyvezetésre nem jogosult, többségében olyan tagokból áll, akik az e rendelkezés értelmében vett állami szervek képviselői, és ebből kifolyólag e tagok közösen az e rendelkezés értelmében vett közvetett irányítást gyakorolnak az előbbi vállalkozás felett, mindamellett, hogy:

                  —

                  egyrészt, az e rendelkezésben szereplő „állami szerv” fogalmába beletartoznak az olyan intézmények, mint az egyetemek, felsőoktatási intézmények és a kereskedelmi és iparkamarák, amennyiben ezen intézményeket közérdekű célra hozták létre, jogi személyiséggel rendelkeznek, és többségi részben az állam, a területi vagy települési önkormányzatok vagy egyéb hatóságok finanszírozzák, illetve azok közvetlen vagy közvetett irányítása alatt állnak, és ebből a szempontból irreleváns, hogy az ezen állami szervek javaslatára kinevezett személyek az érintett vállalkozásban végzett tevékenységükért díjazásban nem részesülnek, amennyiben állami szervezet tagjakénti minőségükben javasolták és nevezték ki őket,

                  —

                  másrészt pedig elegendő, ha az adott állami szerv az e vállalkozás felett közvetlen irányítást gyakorló vállalkozás alapító okiratában foglaltaknak megfelelően közösen – akár közvetetten is – rendelkezik az érintett vállalkozás tőkéjének vagy szavazati jogainak legalább 25 %-ával, anélkül hogy ezen túlmenően vizsgálni kellene azt, hogy ezek a szervek befolyásolhatják-e vagy összehangolhatják-e a képviselőik szavazati jogainak tényleges gyakorlását, vagy hogy e képviselők valóban szem előtt tartják-e az említett szervek érdekeit.

         (1)  HL C 328., 2019.9.30.


title: C-526/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Entoma SAS kontra Ministre de l’Économie et des Finances, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation (Előzetes döntéshozatal – Élelmiszerbiztonság – Új élelmiszerek és élelmiszer-összetevők – 258/97/EK rendelet – Az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontja – Az „állatokból izolált élelmiszer-összetevők” fogalma – Forgalomba hozatal – Emberi fogyasztásra szánt egész rovarok)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/20

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Entoma SAS kontra Ministre de l’Économie et des Finances, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation
      (C-526/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Élelmiszerbiztonság - Új élelmiszerek és élelmiszer-összetevők - 258/97/EK rendelet - Az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontja - Az „állatokból izolált élelmiszer-összetevők” fogalma - Forgalomba hozatal - Emberi fogyasztásra szánt egész rovarok)
      (2020/C 399/27)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d'État

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Entoma SAS

         Alperesek: Ministre de l’Économie et des Finances, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentation

         Rendelkező rész

      A 2009. június 18-i 596/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének e) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tartoznak e rendelet hatálya alá az egész állatokból álló, önmagában történő fogyasztásra szánt élelmiszerek, beleértve az egész rovarokat is.

         (1)  HL C 328., 2019.9.30.


title: C-603/19. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Špecializovaný trestný súd [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TG, UF elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – EUMSZ 325. cikk – Részben az európai uniós költségvetésből finanszírozott támogatásokat érintő csalással kapcsolatos bűncselekményre vonatkozó büntetőeljárás – Nemzeti jog, amely nem teszi lehetővé az állami szervek számára, hogy a bűncselekménnyel okozott kár megtérítése címén a büntetőeljárás keretében érvényesítsék a támogatások visszafizettetésére irányuló követelésüket)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/20

      A Bíróság (harmadik tanács) 2020. október 1-jei ítélete (a Špecializovaný trestný súd [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TG, UF elleni büntetőeljárás
      (C-603/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme - EUMSZ 325. cikk - Részben az európai uniós költségvetésből finanszírozott támogatásokat érintő csalással kapcsolatos bűncselekményre vonatkozó büntetőeljárás - Nemzeti jog, amely nem teszi lehetővé az állami szervek számára, hogy a bűncselekménnyel okozott kár megtérítése címén a büntetőeljárás keretében érvényesítsék a támogatások visszafizettetésére irányuló követelésüket)
      (2020/C 399/28)
      Az eljárás nyelve: szlovák

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Špecializovaný trestný súd

         Az alap-büntetőeljárás résztvevői

      TG, UF

         Az eljárásban részt vesz: Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky, Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny Košice, Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny Vranov nad Topľou, Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny Michalovce

         Rendelkező rész

                  1)

                  A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy ezen irányelv a jogi személyekre és az államra sem alkalmazandó, még akkor sem, ha a nemzeti jog a büntetőeljárás keretében elismeri számukra a „károsult” jogállást.

                  2)

                  Az EUMSZ 325. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek a nemzeti ítélkezési gyakorlat által értelmezett olyan nemzeti jogi rendelkezések, amelyek értelmében az állam a büntetőeljárás keretében nem követelheti az eljárás alá vont személynek az európai uniós költségvetésből származó pénzeszközök jogellenes felhasználását eredményező csalárd magatartásával az államnak okozott kár megtérítését, és amelyek értelmében az állam ezen eljárás keretében nem rendelkezik semmilyen más olyan keresetindítási lehetőséggel, amelynek révén érvényesíthetné az eljárás alá vont személlyel szembeni jogát, amennyiben a nemzeti szabályozás az európai uniós költségvetésből jogosulatlanul igénybe vett hozzájárulások visszafizettetését lehetővé tévő hatékony eljárásokat biztosít, amely eljárások fennállásának vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

         (1)  HL C 348., 2019.10.14.


title: C-612/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács tanács) 2020. október 1-jei ítélete – CC kontra Európai Parlament (Fellebbezés – Közszolgálat – A Közszolgálati Törvényszék 2016. július 21-i CC kontra Parlament ítéletének (F-9/12 RENV, EU:F:2016:165) részleges hatályon kívül helyezését követő, a Törvényszék általi visszautalás alapján eljáró Törvényszék ítélete – Felvétel – EUR/A/151/98 nyílt versenyvizsga – Az Európai Parlament által az alkalmassági lista kezelése során vétett hiba – Vagyoni kár – Szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereset)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/21

      A Bíróság (hatodik tanács tanács) 2020. október 1-jei ítélete – CC kontra Európai Parlament
      (C-612/19. sz. ügy) (1)

      (Fellebbezés - Közszolgálat - A Közszolgálati Törvényszék 2016. július 21-i CC kontra Parlament ítéletének (F-9/12 RENV, EU:F:2016:165) részleges hatályon kívül helyezését követő, a Törvényszék általi visszautalás alapján eljáró Törvényszék ítélete - Felvétel - EUR/A/151/98 nyílt versenyvizsga - Az Európai Parlament által az alkalmassági lista kezelése során vétett hiba - Vagyoni kár - Szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereset)
      (2020/C 399/29)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: CC (képviselő: G. Maximini Rechtsanwalt)

         A másik fél az eljárásban: Európai Parlament (képviselők: T. Lazian, M. Ecker és E. Despotopoulou meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1)

                  A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

                  2)

                  A Bíróság CC-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 19., 2020.1.20.


title: C-195/20. PPU. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – XC elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai elfogatóparancs – 2002/584/IB kerethatározat – Az átadás joghatásai – 27. cikk – Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt – A specialitás szabálya)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/22

      A Bíróság (negyedik tanács) 2020. szeptember 24-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – XC elleni büntetőeljárás
      (C-195/20. PPU. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Európai elfogatóparancs - 2002/584/IB kerethatározat - Az átadás joghatásai - 27. cikk - Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt - A specialitás szabálya)
      (2020/C 399/30)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesgerichtshof

         Az alap-büntetőeljárás résztvevője

      XC

         Az eljárásban részt vesz: Generalbundesanwalt beim Bundesgerichtshof

         Rendelkező rész

      A 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározattal módosított, az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 27. cikkének (2) és (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen cikk (2) bekezdésében meghatározott specialitás szabályával nem ellentétes az átadás előtt elkövetett, az átadás alapjául szolgáló bűncselekménytől eltérő másik bűncselekmény miatt egy első európai elfogatóparanccsal érintett személlyel szemben alkalmazott, személyi szabadságot korlátozó intézkedés, amennyiben az érintett személy az átadást követően önként elhagyta az első elfogatóparancsot kibocsátó tagállam területét, majd egy második, szabadságvesztés-büntetés végrehajtása céljából e távozást követően kibocsátott európai elfogatóparancs alapján e tagállamnak átadták, feltéve hogy a második európai elfogatóparancs kapcsán a végrehajtó igazságügyi hatóság hozzájárult a büntetőeljárásnak a személyi szabadságot korlátozó intézkedés alapjául szolgáló bűncselekményre való kiterjesztéséhez.

         (1)  HL C 230., 2020.7.13.


title: C-174/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-174/20. sz., STADA Arzneimittel kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2020. február 11-én hozott ítélete ellen a STADA Arzneimittel AG által 2020. április 24-én benyújtott fellebbezés

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/22

      A Törvényszék (második tanács) T-174/20. sz., STADA Arzneimittel kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2020. február 11-én hozott ítélete ellen a STADA Arzneimittel AG által 2020. április 24-én benyújtott fellebbezés
      (C-174/20. P. sz. ügy)
      (2020/C 399/31)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Fellebbező: STADA Arzneimittel AG (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase Rechtsanwälte)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. szeptember 3-i végzésében a fellebbezést mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasította, és úgy határozott, hogy a fellebbező maga viseli saját költségeit.


title: C-362/20. sz. ügy: A Hof van beroep te Antwerpen (Belgium) által 2020. augusztus 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Openbaar Ministerie, Federale Overheidsdienst Financiën kontra Profit Europe NV, Gosselin Forwarding Services NV

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/23

      A Hof van beroep te Antwerpen (Belgium) által 2020. augusztus 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Openbaar Ministerie, Federale Overheidsdienst Financiën kontra Profit Europe NV, Gosselin Forwarding Services NV
      (C-362/20. sz. ügy)
      (2020/C 399/32)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hof van beroep te Antwerpen

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Openbaar Ministerie, Federale Overheidsdienst Financiën

         Alperes: Profit Europe NV, Gosselin Forwarding Services NV

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Vonatkoznak-e a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló értesítésről [helyesen: a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről] szóló, 2012. november 14-i 1071/2012/EU bizottsági rendelet (HL 2012. L 318., 10. o.) és a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről szóló, 2013. május 13-i 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2013. L 129., 1. o.) szerinti dömpingellenes vámok a Kínából származó, gömbgrafitos öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényekre, mivel az Európai Unió Bírósága azt állapította meg a C-397/17. és C-398/17. sz. egyesített ügyekben hozott 2018. július 12-i ítéletben, hogy a gömbgrafitos öntöttvas csőszerelvények nem temperöntvény csőszerelvényeknek minősülnek, és hogy a gömbgrafitos öntöttvas csőszerelvényeket másik vámtarifaalszám alá kell besorolni, mint a temperöntvény csőszerelvényeket?


title: C-420/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. szeptember 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HN elleni büntetőeljárás

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/24

      A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. szeptember 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HN elleni büntetőeljárás
      (C-420/20. sz. ügy)
      (2020/C 399/34)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sofiyski rayonen sad

         Vádlott

      HN

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Korlátozható-e a vádlottaknak a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (1) bekezdésében előírt azon joga, hogy a tárgyalásukon személyesen jelen lehetnek, olyan nemzeti jogszabályokkal, amelyek szerint a büntetőeljárás lefolytatásának helye szerinti országra vonatkozó közigazgatási jogi beutazási és tartózkodási tilalom rendelhető el az olyan külföldiekkel szemben, akik ellen hivatalosan vádat emeltek?

                  2)

                  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén teljesülnének-e a 2016/343 irányelv 8. cikke (2) bekezdésének a) és/vagy b) pontjában a tárgyalásnak a külföldi vádlott távollétében történő megtartása tekintetében meghatározott feltételek, ha a külföldi vádlottat szabályszerűen tájékoztatták a büntetőügyről és a meg nem jelenés következményeiről, és őt általa meghatalmazott vagy az állam által kirendelt védő képviseli, a külföldi vádlott azonban nem tud személyesen megjelenni, mert közigazgatási eljárásban a büntetőeljárás lefolytatásának helye szerinti országra vonatkozó beutazási és tartózkodási tilalmat rendeltek el?

                  3)

                  Átalakítható-e nemzeti jogszabályokkal a vádlott eljárásjogi kötelezettségévé a vádlottnak a 2016/343 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti azon joga, hogy a tárgyalásán jelen lehet? Pontosabban: A (48) preambulumbekezdés értelmében vett magasabb szintű védelmet nyújtanak-e ily módon a tagállamok, vagy sokkal inkább összeegyeztethetetlen az ilyen eljárás az irányelv (35) preambulumbekezdésével, amely szerint a vádlott joga nem abszolút, és arról le lehet mondani?

                  4)

                  A nyomozás során lemondhat-e a vádlott előzetesen egyértelműen a 2016/343 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti azon jogról, hogy a tárgyalásán személyesen jelen lehet, ha a vádlottat tájékoztatták a meg nem jelenés következményeiről?

         (1)  HL 2016. L 65., 1. o.


title: T-145/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB („Gazdaság- és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás – Az EKB-ra ruházott feladatok – Az EKB külön felügyeleti hatáskörei – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja – A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés – Az egyedi vizsgálat hiánya”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/26

      A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB
      (T-145/18. sz. ügy) (1)

      („Gazdaság- és monetáris politika - Hitelintézetek prudenciális felügyelete - A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás - Az EKB-ra ruházott feladatok - Az EKB külön felügyeleti hatáskörei - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja - A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés - Az egyedi vizsgálat hiánya”)
      (2020/C 399/36)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Confédération nationale du Crédit mutuel (Párizs, Franciaország) és az ítélet mellékletében megnevezett 37 további felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és M. Dalon ügyvédek)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: E. Koupepidou, R. Bax és F. Bonnard meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt a 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695000CG7B84NLR5984/207. sz. EKB határozat, másrészt a 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRCMU-4. sz. EKB határozat részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695000CG7B84NLR5984/207. sz. határozatának 8. pontját és az EKB 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRCMU-4. sz. határozatának 5. pontját megsemmisíti.

                  2)

                  A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 161., 2018.5.7.


title: T-146/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – BPCE és társai kontra EKB („Gazdaság- és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás – Az EKB-ra ruházott feladatok – Az EKB külön felügyeleti hatáskörei – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja – A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés – Az egyedi vizsgálat hiánya”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/26

      A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – BPCE és társai kontra EKB
      (T-146/18. sz. ügy) (1)

      („Gazdaság- és monetáris politika - Hitelintézetek prudenciális felügyelete - A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás - Az EKB-ra ruházott feladatok - Az EKB külön felügyeleti hatáskörei - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja - A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés - Az egyedi vizsgálat hiánya”)
      (2020/C 399/37)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: BPCE (Párizs, Franciaország) és az ítélet mellékletében megnevezett 36 további felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és M. Dalon ügyvédek)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: E. Koupepidou, R. Bax és F. Bonnard meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt a 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695005MSX1OYEMGDF46/338. sz. EKB határozat, másrészt a 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRBPC-22. sz. EKB határozat részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695005MSX1OYEMGDF46/338. sz. határozatának 4. pontját és az EKB 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRBPC-22. sz. határozatának 3.4.–3.7. pontját megsemmisíti.

                  2)

                  A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 161., 2018.5.7.


title: T-149/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – Arkéa Direct Bank és társai kontra EKB („Gazdaság- és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás – Az EKB-ra ruházott feladatok – Az EKB külön felügyeleti hatáskörei – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja – A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés – Az egyedi vizsgálat hiánya”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/27

      A Törvényszék 2020. szeptember 9-i ítélete – Arkéa Direct Bank és társai kontra EKB
      (T-149/18. sz. ügy) (1)

      („Gazdaság- és monetáris politika - Hitelintézetek prudenciális felügyelete - A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás - Az EKB-ra ruházott feladatok - Az EKB külön felügyeleti hatáskörei - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja - A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés - Az egyedi vizsgálat hiánya”)
      (2020/C 399/38)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Arkéa Direct Bank (Puteaux, Franciaország) és az ítélet mellékletében megnevezett 9 további felperes (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi és M. Dalon ügyvédek)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: E. Koupepidou, R. Bax és F. Bonnard meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt a 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695000CG7B84NLR5984/207. sz. EKB határozat, másrészt a 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRCMU-4. sz. EKB határozat részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2017. december 19-i ECB/SSM/2017–9695000CG7B84NLR5984/207. sz. határozatának 8. pontját és az EKB 2019. február 14-i ECB-SSM-2019-FRCMU-4. sz. határozatának 5. pontját megsemmisíti.

                  2)

                  A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 161., 2018.5.7.


title: T-408/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis kontra EACEA („Választottbírósági kikötés – A felsőoktatás előmozdítására vonatkozó 3. Erasmus Mundus cselekvési program keretében kötött támogatási megállapodás – Az egész életen át tartó tanulás cselekvési programja keretében kötött támogatási megállapodás – Támogatható költségek – Terhelési értesítések – A megelőlegezett összegek egy részének visszafizettetése – Szerződéses felelősség”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/28

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis kontra EACEA
      (T-408/18. sz. ügy) (1)

      („Választottbírósági kikötés - A felsőoktatás előmozdítására vonatkozó 3. Erasmus Mundus cselekvési program keretében kötött támogatási megállapodás - Az egész életen át tartó tanulás cselekvési programja keretében kötött támogatási megállapodás - Támogatható költségek - Terhelési értesítések - A megelőlegezett összegek egy részének visszafizettetése - Szerződéses felelősség”)
      (2020/C 399/39)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis (Thessaloniki, Görögország) (képviselő: V. Christianos ügyvéd)

         Alperes: Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (képviselők: H. Monet és P. Kalyva, meghatalmazottak, segítőik G. Dellis, K. Sakellariou és A. Chasapopoulos ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 272. cikk alapján benyújtott kereset egyrészt annak megállapítása iránt, hogy az EACEA által a felperessel szemben 2018. április 16-án kibocsátott 3241804682. és 3241804913. sz. terhelési értesítésben szereplő követelések 28 976,83 euró, illetve 77 169,78 euró összegben támogatható költségeknek felelnek meg, másrészt az EACEA-nak a késedelmi kamatokkal növelt említett összegek felperes részére történő megtérítése iránt.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék az Aristoteleio Panepistimio Thessalonikist kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 319., 2018.9.10.


title: T-421/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Bauer Radio kontra EUIPO – Weinstein (MUSIKISS) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A MUSIKISS európai uniós szóvédjegy bejelentése – Korábbi egyesült királysági KISS szó- és ábrás védjegyek – Az Egyesült Királyság Unióból és Euratomból való kilépéséről szóló megállapodás – Átmeneti időszak – A fellebbezési tanácsnak az ügyet a felszólalási osztály elé visszautaló határozata – Elfogadhatóság – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/28

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Bauer Radio kontra EUIPO – Weinstein (MUSIKISS)
      (T-421/18. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A MUSIKISS európai uniós szóvédjegy bejelentése - Korábbi egyesült királysági KISS szó- és ábrás védjegyek - Az Egyesült Királyság Unióból és Euratomból való kilépéséről szóló megállapodás - Átmeneti időszak - A fellebbezési tanácsnak az ügyet a felszólalási osztály elé visszautaló határozata - Elfogadhatóság - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
      (2020/C 399/40)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Bauer Radio Ltd (Peterborough, Egyesült Királyság) (képviselő: G. Messenger barrister)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: S. Bonne, H. O’Neill és V. Ruzek meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: Simon Weinstein (Bécs, Ausztria) (képviselők: M.-R. Petsche és M. Grötschl ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Bauer Radio és az S. Weinstein közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. március 14-én hozott határozata (R 510/2017-1. sz. ügy) ellen benyújtott keresete.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Bauer Radio Ltd-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 294., 2018.8.20.


title: T-433/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Bax kontra BCE („Közszolgálat – Az EKB személyi állománya – Pályamódosítási segítségnyújtás – Jogosultság – Jogbiztonság – Egyenlő bánásmód – Jogos bizalom – Gondoskodási kötelezettség – Nemen alapuló hátrányos megkülönböztetés – Arányosság – Felelősség”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/29

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Bax kontra BCE
      (T-433/18. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Az EKB személyi állománya - Pályamódosítási segítségnyújtás - Jogosultság - Jogbiztonság - Egyenlő bánásmód - Jogos bizalom - Gondoskodási kötelezettség - Nemen alapuló hátrányos megkülönböztetés - Arányosság - Felelősség”)
      (2020/C 399/41)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Annemieke Bax (Frankfurt [Németország]) (képviselők: L. Levi és A. Champetier ügyvédek)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: F. Malfrère és D. Camilleri Podestà meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken és az Európai Unió Bírósága alapokmányának 50a. cikkén alapuló kérelem, amely egyrészt az EKB 2017. december 14-i, a felperes pályamódosítási segítségnyújtási programra történő jelentkezését elutasító határozatának, és amennyiben szükséges, az EKB 2018. május 8-i, a felperes e 2017. december 14-i határozattal szembeni külön jogorvoslati kérelmét elutasító határozatának megsemmisítésére, másrészt a felperes állítólagosan elszenvedett nem vagyoni kárának megtérítésére irányul.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  Mindegyik fél maga viseli a saját költségeit.

         (1)  HL C 328., 2018.9.17.


title: T-36/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – PE Digital kontra EUIPO – Spark Networks Services (ElitePartner) („Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – ElitePartner európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/30

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – PE Digital kontra EUIPO – Spark Networks Services (ElitePartner)
      (T-36/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - ElitePartner európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Indokolási kötelezettség”)
      (2020/C 399/43)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: PE Digital GmbH (Hamburg, Németország) (képviselők: V. von Bomhard és J. Fuhrmann ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Hanne meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Spark Networks Services GmbH (Berlin, Németország) (képviselők: C. Brennecke és J. Gräbig ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Spark Networks Services és a PE Digital közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. október 25-én hozott határozata (R 614/2017-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1.

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2.

                  A PE Digital GmbH viseli saját költségeit, valamint a Spark Networks Services GmbH részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsa előtti eljárás során felmerült költségeket.

         (1)  HL C 93., 2019.3.11.


title: T-174/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Vincenti kontra EUIPO („Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – 2014 – 2017. évi előléptetési időszakok – A felperes AST 8 besorolási fokozatba való előléptetését mellőző határozat – Meghallgatáshoz való jog”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/31

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Vincenti kontra EUIPO
      (T-174/19. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Tisztviselők - Előléptetés - 2014 – 2017. évi előléptetési időszakok - A felperes AST 8 besorolási fokozatba való előléptetését mellőző határozat - Meghallgatáshoz való jog”)
      (2020/C 399/44)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Guillaume Vincenti (Alicante, Spanyolország) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: A. Lukošiūtė és Tóth K. meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott, a felperesnek a 2014–2017. évi előléptetési időszakok alapján AST 8 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző, 2018. június 6-i EUIPO határozat hatályon kívül helyezése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által 2018. június 6-án hozott, a 2014–2017. évi előléptetési időszakok alapján Guillaume Vincenti AST 8 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző határozatot.

                  2)

                  A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 206., 2019.6.17.


title: T-314/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Fundación Tecnalia Research & Innovation kontra Bizottság („Választottbírósági kikötés – A hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogram (2007–2013) keretében megkötött támogatási megállapodás – Sütőipari termékek sütési folyamatainak minőségét és teljesítményét ellenőrző érzékelőrendszerek kifejlesztése és tesztelése – Bread-Guard -projekt – A projekt és egy másik, ugyanezen program keretében finanszírozott projekt közötti átfedés – Az elvégzendő feladatok leírásának módosításai – A projekt megvalósításához szükséges szellemi tulajdonjogok elvesztése – A projekthez havonta szükséges személyek számának a túlbecsülése – A kedvezményezettet terhelő tájékoztatási kötelezettségek – Súlyos szakmai kötelességszegések – A támogatási megállapodás Bizottság általi felmondása”)

text:
               2020.11.23.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/31

      A Törvényszék 2020. szeptember 23-i ítélete – Fundación Tecnalia Research & Innovation kontra Bizottság
      (T-314/19. sz. ügy) (1)

      („Választottbírósági kikötés - A hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogram (2007–2013) keretében megkötött támogatási megállapodás - Sütőipari termékek sütési folyamatainak minőségét és teljesítményét ellenőrző érzékelőrendszerek kifejlesztése és tesztelése - Bread-Guard -projekt - A projekt és egy másik, ugyanezen program keretében finanszírozott projekt közötti átfedés - Az elvégzendő feladatok leírásának módosításai - A projekt megvalósításához szükséges szellemi tulajdonjogok elvesztése - A projekthez havonta szükséges személyek számának a túlbecsülése - A kedvezményezettet terhelő tájékoztatási kötelezettségek - Súlyos szakmai kötelességszegések - A támogatási megállapodás Bizottság általi felmondása”)
      (2020/C 399/45)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Fundación Tecnalia Research & Innovation (San Sebastián, Spanyolország) (képviselők: P. Palacios Pesquera és M. Rius Coma ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Estrada de Solà és S. Izquierdo Pérez meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 272. cikken alapuló, annak megállapítására irányuló kérelem, hogy a Bizottság nem megalapozottan szüntette meg az FP7-KBBE-2013–7–613647 BreadGuard projektre vonatkozó támogatási megállapodást.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Fundación Tecnalia Research & Innovationt kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 230., 2019.7.8.