title: C-204/20. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayer Intellectual Property GmbH kontra kohlpharma GmbH

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/25

      A Landgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayer Intellectual Property GmbH kontra kohlpharma GmbH
      (C-204/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/33)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Hamburg

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Bayer Intellectual Property GmbH

         Alperes: kohlpharma GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell e értelmezni a 2001/83/EK irányelv (1) 47a. cikkét, hogy párhuzamosan importált termékek esetében az intézkedések egyenértékűségéből lehet kiindulni a 2001/83/EK rendelet 54. cikkének o) pontja szerinti biztonsági elemek eltávolítása és ismételt elhelyezése tekintetében, amelyre a párhuzamos importőr által végzett „relabeling” (öntapadós címkéknek az eredeti másodlagos csomagoláson történő használata) vagy „reboxing” (új másodlagos gyógyszercsomagolás gyártása) útján kerül sor, ha a két intézkedés egyébként megfelel a 2011/62/EU irányelvben (2) és az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben (3) előírt követelményeknek, és ugyanúgy alkalmas a gyógyszerek eredetiségének ellenőrzésére és azonosítására, valamint a hamisítás tényére vonatkozó bizonyíték biztosításának lehetővé tételére?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: A hamisítás elleni védelemre vonatkozó új rendelkezések figyelembevételével felléphet-e a védjegyjogosult a terméknek a párhuzamos importőr általi külső átcsomagolásával („reboxing”) szemben, amennyiben a párhuzamos importőr – azáltal, hogy csupán új öntapadós címkéket helyez el az eredeti másodlagos csomagoláson („relabeling”) – szintén képes olyan csomagolás beszerzésére, amelyet lehet az importáló tagállamban forgalmazni?

                  3)

                  A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: Lényegtelen-e, hogy „relabeling” esetén az érintett fogyasztói körök számára megállapítható, hogy a gyógyszert eredetileg kínáló személy által alkalmazott biztonsági elem megsérült, mindaddig, amíg biztosított, hogy ezért a párhuzamos importőr felelős, és ezen importőr új biztonsági elemet helyezett el az eredeti másodlagos csomagoláson? E tekintetben van-e jelentősége annak, hogy a kinyitás nyomai csak akkor válnak láthatóvá, ha a gyógyszer másodlagos csomagolását kinyitják?

                  4)

                  A második és/vagy harmadik kérdésre adott igenlő válasz esetén: Meg kell-e állapítani mindazonáltal a „reboxing” útján történő átcsomagolásnak az átcsomagolás tekintetében fennálló kimerülés öt feltétele (lásd: 1996. július 11-i Bristol Myers Squibb és társai ítélet, C–427/93, C–429/93 és C–436/93, EU:C:1996:282, 79. pont; 2007. április 26-i Boehringer Ingelheim és társai ítélet, C–348/04, EU:C:2007:249, 21. pont) értelmében vett objektív szükségességét, ha a nemzeti hatóságok a hamisítás elleni védelemről szóló irányelv rendelkezéseinek átültetésére vonatkozó aktuális iránymutatásaikban vagy más megfelelő hatósági nyilatkozatokban amellett foglalnak állást, hogy a kibontott csomagolások ismételt – zárjellel ellátott –lezárása általában nem vagy legalábbis csak kivételesen és szigorú feltételekkel fogadható el?

         (1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet 69. o.).

         (2)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hamisított gyógyszerek jogszerű ellátási láncba való bekerülésének megakadályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 174., 74. o.).

         (3)  A 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek külső csomagolásán elhelyezendő biztonsági elemekre vonatkozó részletes szabályok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. október 2-i (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2016. L 32., 1. o.).


title: C-228/20. sz. ügy: A Niedersächsisches Finanzgericht (Németország) által 2020. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I GmbH kontra Finanzamt H

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/26

      A Niedersächsisches Finanzgericht (Németország) által 2020. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I GmbH kontra Finanzamt H
      (C-228/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/34)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Niedersächsisches Finanzgericht

         Az alapeljárás felei

         Felperes: I GmbH

         Alperes: Finanzamt H

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Összeegyeztethető-e az Umsatzsteuergesetz (a forgalmi adóról szóló törvény, UStG) 4. § -a (14) bekezdésének b) pontja a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, amennyiben a közintézménynek nem minősülő kórházaknak biztosított adómentesség attól függ, hogy a kórházak a Sozialgesetzbuch V (a szociális biztonságról szóló törvénykönyv [SGB] V. könyve) 108. § -a alapján kaptak-e engedélyt?

                  2)

                  Az 1. kérdésre adott nemleges válasz esetében: milyen feltételek mellett minősül a magánjogi kórházak által nyújtott kórházi gyógykezelés a közintézmények által nyújtott kórházi gyógykezeléssel a héairányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében „szociális tekintetben hasonlónak”?

         (1)  HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.


title: C-243/20. sz. ügy: A Polymeles Protodikeio Athinon (Görögország) által 2020. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/29

      A Polymeles Protodikeio Athinon (Görögország) által 2020. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE
      (C-243/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/37)
      Az eljárás nyelve: görög

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Polymeles Protodikeio Athinon

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: DP, SG

         Alperes: Trapeza Peiraios AE

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (1) 8. cikkét – amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el annak érdekében, hogy a fogyasztóknak magasabb szintű védelmet biztosítsanak –, hogy valamely tagállam mellőzheti a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a saját nemzeti jogába történő átültetését és engedélyezheti az olyan feltételek bírósági felülvizsgálatát, amelyek kötelező érvényű vagy diszpozitív törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröznek?

                  2)

                  Úgy tekinthető-e, hogy a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdését [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] – bár azt a görög jogba kifejezetten nem ültették át – az irányelv 225[1]/1994. sz. törvény [(2)]. cikkének [(6)]. bekezdése által átvett 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően közvetetten alkalmazták?

                  3)

                  Beletartozik-e a tisztességtelen feltételek 93/13/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései által meghatározott fogalmába és körébe az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdésében [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] szereplő kivétel?

                  4)

                  A 93/13/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően az általános szerződési feltételek tisztességtelen jellege felülvizsgálatának tárgyát képezheti-e a hitelintézet fogyasztóval kötött hitelszerződésének a tagállam diszpozitív rendelkezésének tartalmát átvevő feltétele, ha e feltételt a felek egyedileg nem tárgyalták meg?

         (1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.)


title: C-256/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/29

      A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD
      (C-256/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/38)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sofiyski rayonen sad

         Az alapeljárás felei

         Jogosult: Toplofikatsia Sofia EAD

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy az adós szokásos tartózkodási helyének megállapítása során a nemzeti bíróság valamely bizonyításfelvétel nélküli egyoldalú formális eljárás – mint amilyen a fizetési meghagyásos eljárás is – lefolytatásának a nemzeti jog által előírt feltételeként minden arra vonatkozó megalapozott gyanút, hogy az adós az Európai Unió valamely másik államában rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, a fizetési meghagyás kibocsátása jogalapjának hiányaként, illetve a fizetési meghagyás jogerőre emelkedésének elmaradását megalapozó körülményként köteles értelmezni?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy e rendelkezés abban az esetben, ha a nemzeti bíróság a fizetési meghagyás meghatározott adós elleni kibocsátását követően megállapította, hogy ez az adós valószínűleg nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel a bíróság államában, és ha a nemzeti jog szerint a fizetési meghagyás ilyen adós elleni kibocsátásának akadályát képezi, arra kötelezi az említett nemzeti bíróságot, hogy hivatalból helyezze hatályon kívül a kibocsátott fizetési meghagyást, jóllehet ezt nem írja elő kifejezett jogszabályi rendelkezés?

                  3)

                  A [második] kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az említett kérdésben hivatkozott rendelkezéseket, hogy azok a kibocsátott fizetési meghagyás hatályon kívül helyezésére kötelezik a nemzeti bíróságot, ha az ellenőrzést követően teljes bizonyossággal megállapította, hogy az adós nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel az eljáró bíróság államában?

         (1)  HL 2012. L 351., 1. o.


title: C-278/20. sz. ügy: 2020. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/31

      2020. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság
      (C-278/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/40)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Európai Bizottság (képviselők: I. Martínez del Peral, J. Baquero Cruz és P. J. O. Van Nuffel, meghatalmazottak)

         Alperes: Spanyol Királyság

         Kereseti kérelmek

                  —

                  a Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság – mivel elfogadta és hatélyban tartotta a Ley 40/2015 32. cikkének (3) és (6) bekezdését, valamint 34. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, illetve a Ley 39/2015 67. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését – nem teljesítette a tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elvéből eredő kötelezettségeit, amely elvek határt szabnak annak az autonómiának, amellyel a tagállamok rendelkeznek azon anyagi és eljárásjogi feltételek megállapítása tekintetében, amelyek az uniós jog megsértésével a magánszemélyeknek okozott kárért való felelősségüket szabályozzák.

                  —

                  a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A jelen, az EUMSZ 258. cikk értelmében benyújtott, kötelezettségszegés megállapítása iránti kereset a közigazgatási jogrendszerről szóló, 2015. október 15-i Ley 40/2015 32. cikkének (3) és (6) bekezdésére, valamint 34. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, valamint a közigazgatási szervek közös közigazgatási eljárásáról szóló, 2015. október 1-jei Ley 39/2015 67. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére vonatkozik.
      A vitatott rendelkezések a jogalkotó államnak az uniós jog megsértéséért fennálló felelősségét a spanyol alkotmánynak a jogalkotó aktusai által történő megsértése tekintetében fennálló szabályozáshoz igazították, bizonyos anyagi jogi feltételek hozzáadásával.
      A két szabályozás egyenértékűvé tétele, és az ezek által előírt eljárási követelmények azzal járnak, hogy azon károk megtérítése, amelyek az uniós jognak a jogalkotó általi megsértéséből erednek, lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé vált, ami sérti a tényleges érvényesülés elvét.
      Másfelől, az uniós jog megsértése tekintetében hozzáadott anyagi jogi feltételek sértik az egyenértékűség elvét, mivel a spanyol jogalkotó által az e jog megsértésével okozott károk megtérítését kedvezőtlenebb feltételeknek rendeli alá, mint azok a feltételek, amelyeket akkor kell alkalmazni, ha a spanyol alkotmány megsértésével okozott károkról van szó.


title: T-40/16. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – MU kontra Parlament („Megsemmisítés iránti kereset – EUMSZ 263. cikk – Az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok – Fogyatékkal élő gyakornokok – Kiegészítő rokkantsági ellátás – Megtagadás – A fogyatékkal élő gyakornokok tekintetében előírt kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei – Téves jogalkalmazás”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/33

      A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – MU kontra Parlament
      (T-40/16. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - EUMSZ 263. cikk - Az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok - Fogyatékkal élő gyakornokok - Kiegészítő rokkantsági ellátás - Megtagadás - A fogyatékkal élő gyakornokok tekintetében előírt kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei - Téves jogalkalmazás”)
      (2020/C 271/41)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: MU (képviselő: A. Bruno, ügyvéd)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: J. Van Pottelberge, J. Steele és E. Paladini, meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      AZ EUMSZ 263. cikken alapuló, az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg megfizetését megtagadó, 2015. december 11-i európai parlamenti határozat megsemmisítése iránti kérelem

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg MU számára történő megfizetését megtagadó, 2015. december 11-i európai parlamenti határozatot.

                  2)

                  A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

                  3)

                  A Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 312., 2019.9.16.


title: T-114/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Pavel kontra EUIPO – bugatti (B) („Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – B európai uniós ábrás védjegy – A korábbi b nemzetközi ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – A 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja – Hatáskörrel való visszaélés – Részleges törlés”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/35

      A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Pavel kontra EUIPO – bugatti (B)
      (T-114/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - B európai uniós ábrás védjegy - A korábbi b nemzetközi ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - A 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja - Hatáskörrel való visszaélés - Részleges törlés”)
      (2020/C 271/44)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Dan-Gabriel Pavel (Nagyvárad, Románia) (képviselő: E.-D. Nedelcu ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Capostagno meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: bugatti GmbH (Herford, Németország) (képviselő: U. Ulrich ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a bugatti és D.-G. Pavel közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. december 14-én hozott határozata (R 49/2018-1. és R 85/2018-1. sz. egyesített ügyek) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2018. december 14-i határozatát (R 49/2018-1. és R 85/2018-1. sz. egyesített ügyek) a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, 1957. június 15-én kötött, később felülvizsgált és módosított Nizzai Megállapodás szerinti 18. osztályba tartozó „bőr és bőrutánzat, állati bőrök” megnevezésű árukra vonatkozó részében hatályon kívül helyezi.

                  2)

                  A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

                  3)

                  Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: T-295/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Klymenko kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzéken való további szerepeltetése – A Tanács annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége, hogy a valamely harmadik állam hatóságának a határozatát a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/36

      A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Klymenko kontra Tanács
      (T-295/19. sz. ügy) (1)

      („Közös kül- és biztonságpolitika - Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó - A felperes nevének a jegyzéken való további szerepeltetése - A Tanács annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége, hogy a valamely harmadik állam hatóságának a határozatát a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták”)
      (2020/C 271/45)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Oleksandr Viktorovych Klymenko (Moszkva, Oroszország) (képviselő: M. Phelippeau ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Vitro és P. Mahnič meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozat (HL 2019. L 64., 7. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.), és az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2019. L 64., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelme tárgyában, amennyiben ezen aktusok továbbra is szerepeltetik a felperes nevét azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet megsemmisíti, amennyiben Oleksandr Viktorovych Klymenko neve továbbra is szerepel azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

                  2)

                  A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 213., 2019.6.24.


title: T-550/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Nitto Pharmaceutical Industries kontra EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – NOSTER szóvédjegy – A korábbi FOSTER európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/36

      A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Nitto Pharmaceutical Industries kontra EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER)
      (T-550/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - NOSTER szóvédjegy - A korábbi FOSTER európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
      (2020/C 271/46)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Nitto Pharmaceutical Industries Ltd (Kiotó, Japán) (képviselő: P. Voutilainen ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: L. Rampini meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Chiesi Farmaceutici SpA (Párma, Olaszország) (képviselők: C. De Callataÿ és T. de Haan ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Chiesi Farmaceutici és a Nitto Pharmaceutical Industries közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. május 13-án hozott határozata (R 2279/2018-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Nitto Pharmaceutical Industries Ltd-et kötelezi a saját, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Chiesi Farmaceutici SpA részéről felmerült költségeknek a viselésére.

         (1)  HL C 337., 2019.10.7.


title: T-651/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Brands Up kontra EUIPO (Credit24) („Európai uniós védjegy – A Credit24 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/37

      A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Brands Up kontra EUIPO (Credit24)
      (T-651/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - A Credit24 európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”)
      (2020/C 271/47)
      Az eljárás nyelve: finn

         Felek

         Felperes: Brands Up OÜ (Tallinn, Észtország) (képviselő: M. Welin ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: V. Ruzek meghatalmazott)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Credit24 ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2019. július 16-án hozott határozata (R 465/2019-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Brands UP OÜ-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 399., 2019.11.25.


title: T-383/19. Sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Walker és társai kontra Parlament és Tanács („Megsemmisítés iránti kereset – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Az Egyesült Királyság kilépése az Unióból – Az (EU) 2018/1806 rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/592 rendelet – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kötelezettsége alóli, kölcsönösségi alapú mentesség – Az uniós polgárság állítólagos elvesztése – Az egyéni érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/38

      A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Walker és társai kontra Parlament és Tanács
      (T-383/19. Sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Az Egyesült Királyság kilépése az Unióból - Az (EU) 2018/1806 rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/592 rendelet - Rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kötelezettsége alóli, kölcsönösségi alapú mentesség - Az uniós polgárság állítólagos elvesztése - Az egyéni érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság”)
      (2020/C 271/48)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Hilary Elizabeth Walker (Cadix, Spanyolország), Jennifer Ann Cording (Valdagno, Olaszország), Douglas Edward Watson (Beaumont, Franciaország), Christopher David Randolph (Ballinlassa Belcarra Castlebar, Írország), Michael Charles Strawson (Serralongue, Franciaország) (képviselő: J. Fouchet ügyvéd)

         Alperesek: Európai Parlament (képviselők: D. Warin és R. van de Westelaken meghatalmazottak) és az Európai Unió Tanácsa (képviselők: S. Cholakova és R. Meyer meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 263. cikken alapuló, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló (EU) 2018/1806 rendeletnek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. április 10-i (EU) 2019/592 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2019, L 103 I., 1. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

                  2)

                  A Spanyol Királyság és az Európai Bizottság beavatkozási kérelmeiről már nem szükséges határozni.

                  3)

                  Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson maguk viselik saját költségeiket, valamint kötelesek viselni az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is, a beavatkozási kérelmekkel kapcsolatos költségek kivételével.

                  4)

                  Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson, valamint a Parlament, a Tanács, a Spanyol Királyság és a Bizottság maguk viselik a beavatkozási kérelmeikkel kapcsolatos költségeiket.

         (1)  HL C 270., 2019.8.12.


title: T-558/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Luz Saúde kontra EUIPO – Clínica La Luz (HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH) („Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi clínica LALUZ nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/38

      A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Luz Saúde kontra EUIPO – Clínica La Luz (HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH)
      (T-558/19. sz. ügy) (1)

      („Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi clínica LALUZ nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
      (2020/C 271/49)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Luz Saúde, SA (Lisszabon, Portugália) (képviselő: G. Moreira Rato ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. Ivanauskas meghatalmazott)

         A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Clínica La Luz, SL (Madrid, Spanyolország) (képviselő: I. Temiño Ceniceros ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Clínica La Luz és a Luz Saúde közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. július 1-jén hozott határozata (R 2239/2018-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Luz Saúde, SA-t kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 319., 2019.9.23.


title: T-848/19. sz. ügy: 2020. június 4-én benyújtott kereset – HS kontra Bizottság

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/39

      2020. június 4-én benyújtott kereset – HS kontra Bizottság
      (T-848/19. sz. ügy)
      (2020/C 271/50)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: HS (képviselők: L. Levi és A. Champetier ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a felperest a próbaideje lejártakor elbocsátó 2019. március 12-i határozatot;

                  —

                  amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2019. október 10-i, határozatot;

                  —

                  kötelezze az alperest méltányosan 15 000 euróra becsülhető összeg megfizetésére a felperes által elszenvedett nem vagyoni kár megtérítéseként;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek megfizetésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, az észszerű intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségnek, a Charta 21. cikkének, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és a gondoskodási kötelezettségnek a megsértésén alapul.

                  2.

                  A második jogalap a személyzeti szabályzat 34. cikkének megsértésén alapul: a próbaidő megfelelő körülményeinek megsértésén, az iránymutatás hiányán, az célkitűzések hiányán és bizonytalanságán, a meghallgatáshoz való jog megsértésén és nyilvánvaló mérlegelési hibákon.

                  3.

                  A kártérítés iránti kérelemmel kapcsolatban a felperes az alperes által elkövetett kötelezettségszegésre, az elszenvedett kárra, valamint a kötelezettségszegés és a kár közötti okozati összefüggésre hivatkozik.


title: T-347/20. sz. ügy: 2020. május 29-én benyújtott kereset – Sogia Ellas kontra Bizottság

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/40

      2020. május 29-én benyújtott kereset – Sogia Ellas kontra Bizottság
      (T-347/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/51)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Felperes: Sogia Ellas AE (Athén, Görögország) (képviselők: P. Bernitsas, M. Androulakaki, A. Patsalia és E. Kalogiannis, ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak a keresetét;

                  —

                  semmisítse meg teljes egészében a határozatot, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében; (1)

                  —

                  másodlagosan, semmisítse meg a határozat 2. cikkét abban a részében, amelyben az elrendeli a vitatott támogatások teljes összegének visszafizetését, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében, és

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a Bizottság általi téves jogértelmezésen és az indokolás hiányán alapul az állami támogatás fennállása tekintetében: nem teljesülnek a gazdasági előny, a szelektivitás és a versenytorzulás kritériumai.

                  2.

                  A második jogalap azon a tényen alapul, hogy a vitatott intézkedések az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető támogatásoknak minősülnek.

                  3.

                  A harmadik jogalap a gondos igazgatás, az előzetes meghallgatás és a határozat indokolása elvének, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén alapul.

                  4.

                  A negyedik jogalap az 1999/659/EK rendelet (2) 14. cikke (1) bekezdésének, az (EU) 2015/1589 rendelet (3) 16. cikke (1) bekezdésének megsértésén, valamint azon a tényen alapul, hogy a határozatot a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértésével fogadták el.

                  5.

                  Az ötödik jogalap azon a tényen alapul, hogy a határozatot az arányosság elvének megsértésével fogadták el.

         (1)  A Bizottság (EU) 2020/394 határozata (2019. október 7.) az SA.39119 (2016/C) (korábbi 2015/NN) (korábbi 2014/CP) intézkedésekről, amelyeket a Görög Köztársaság kamattámogatások és állami kezességvállalás formájában hajtott végre a 2007. évi tűzesethez kapcsolódóan (az értesítés a C(2019) 7094. számú dokumentummal történt) (HL 2020, L 76, 4. o.)

         (2)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999, L 83, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

         (3)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015, L 248, 9. o.).


title: T-350/20. sz. ügy: 2020. június 9-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Bizottság

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/41

      2020. június 9-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Bizottság
      (T-350/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/52)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Lukáš Wagenknecht (Pardubice, Cseh Köztársaság) (képviselő: A. Dolejská ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 61. cikkének (1) bekezdését megsértve nem hozott kötelező erejű és elrettentő hatású intézkedést Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnöke összeférhetetlenségének megelőzése vagy kezelése érdekében, mivel nem fogadott el arra irányuló kötelező erejű intézkedést, hogy:

                              —

                              megakadályozza a biztosi testület tagjait és különösen e testület elnökét abban, hogy találkozzanak Andrej Babišsal, a Cseh Köztársaság miniszterelnökével és tanácskozásokat folytassanak vele az Unió 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretével és általában az uniós költségvetéssel kapcsolatos kérdésekről;

                              —

                              megszüntesse a közvetlen mezőgazdasági kifizetések uniós költségvetés terhére történő folyósítását bizonyos olyan társaságok számára, amelyek Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnökének ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a felperes a 2020. január 30-i levelével az EUMSZ 265. cikken alapuló felkérést intézett az Európai Bizottsághoz, azonban az Európai Bizottság a válaszában nem tért ki a felperes felkérésében foglaltakra, és teljesen eltérő témában nyújtott számára választ.

                              —

                              A Bizottság megkapta a felperes eljárásra való felkérését, és jóllehet választ adott arra, e válaszban egyáltalán nem fogadott el a felperes azon felkérésére reflektáló álláspontot, hogy kerüljék a cseh miniszterelnökkel való találkozást és a vele folytatott tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összefüggésben, továbbá a Bizottság nem szüntette meg a közvetlen mezőgazdasági kifizetések bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára történő folyósítását, amelyek a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak. Az említett csoportoknak nyújtott közvetlen mezőgazdasági támogatások jogellenes folyósításával kapcsolatos válasz helyett a Bizottság az egyik ilyen csoport számára nyújtott strukturális beruházási és mezőgazdasági beruházási támogatások megszüntetéséről nyújtott információt, ami a felperes felkérésében nem szereplő, eltérő témát képez. A felperes felkérésének második, arra irányuló részét illetően, hogy az európai biztosok ne találkozzanak Andrej Babišsal és ne folytassanak vele tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, a Bizottság egyáltalán nem nyilatkozott.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Bizottság fellépésének elmaradása közvetlenül érinti a felperest, mivel i. nincs szükség további közvetett jogi aktusra annak megakadályozásához, hogy a biztosok testülete és különösen e testület elnöke találkozzon a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytasson vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, valamint ii. a fellépés elmaradása közvetlenül érinti a felperes jogi helyzetét, mivel a felperes a Cseh Köztársaság parlamentje szenátusának megválasztott szenátora, akinek a megbízatása az e célból létrehozott szenátusi különbizottság tagjaként – amely bizottságtól a vizsgálati megbízatásának akadályozása érdekében a Bizottság jogellenesen tartott vissza dokumentumokat – magában foglalja a miniszterelnök összeférhetetlenségének vizsgálatát.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperest személyesen érinti az Európai Bizottság Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szembeni fellépésének elmulasztása, és a fellépéshez fűződő érdeke a következőkből fakad: i. a felperes arra irányuló alkotmányos kötelezettsége, hogy ellenőrizze az uniós jogi aktusok megfelelő elfogadását, beleértve az uniós költségvetést (a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) is; ii. a felperes alkotmányos kötelezettségével együtt járó azon jog, hogy ellenőrzést gyakoroljon a cseh miniszterelnök felett a biztosok testületének tagjaival való találkozások tekintetében, beleértve az arra irányuló kötelezettséget is, hogy felelősségteljesen gyakorolja a fent említett szenátusi különbizottság tagjaként betöltött feladatát; iii. a 2018-as választásokon a felperes szenátorként való megválasztása a Cseh Köztársaság szenátusába, és az, hogy a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt álló „ANO” párt jelöltjeivel állt versenyben; iv. a felperes ugyanolyan halálos fenyegetéseket kapott, mint az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságának (CONT) európai parlamenti képviselői 2020 februárjában, mivel mindannyian fel kívántak lépni Andrej Babiš összeférhetetlenségével szemben.

                  4.

                  A negyedik jogalap azon alapul, hogy az igazságszolgáltatás megtagadásának minősülne, ha egy uniós tagállam nemzeti parlamenti képviselőjével szemben megtagadnák a kereshetőségi jogot, mivel ezzel megakadályoznák, hogy az Európai Unió Bírósága akárcsak közvetett ellenőrzést gyakoroljon az Európai Bizottság, vagyis az uniós intézményi rendszer végrehajtó ága felett.

                  5.

                  Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ-nek az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalásával (2) összefüggésben értelmezett 325. cikke (1) bekezdése és 319. cikke (3) bekezdése alapján, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikkének (1) bekezdése alapján fennálló, arra irányuló kötelezettségét, hogy fellépjen Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szemben. A Bizottság fellépésének valamennyi feltétele teljesült, nevezetesen: i. fennállt Andrej Babiš összeférhetetlensége; ii. Andrej Babiš részt vett az uniós költségvetés végrehajtását előkészítő tevékenységekben; iii. Andrej Babiš összeférhetetlensége az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésének értelmében vett, „az Unió pénzügyi érdekeit sértő […] egyéb jogellenes tevékenység[nek]” minősül. A Bizottság tehát köteles volt fellépni, azonban ezt nem tette meg, mivel az EUMSZ 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, illetve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke (1) bekezdésének második mondatát megsértve nem fogadott el olyan elrettentő hatású intézkedéseket, amelyek megszüntették volna a cseh miniszterelnök összeférhetetlenségét. Ehelyett a biztosok testületének tagjai és különösen e testület elnöke 2018. augusztus 2. óta továbbra is találkozott a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytatott vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, és a Bizottság továbbra is közvetlen mezőgazdasági kifizetéseket folyósított bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára, amelyek Andrej Babiš ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak, ezzel megsértve az összeférhetetlenségi tilalmat.

         (1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

         (2)  Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban (2018/2975(RSP)).


title: T-357/20. sz. ügy: 2020. június 7-én benyújtott kereset – Kozhuvchanka uvoz-izvoz Kavadarci kontra EUIPO (NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/42

      2020. június 7-én benyújtott kereset – Kozhuvchanka uvoz-izvoz Kavadarci kontra EUIPO (NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER)
      (T-357/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/53)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         Felek

         Felperes: Drushtvo za proizvodvsto, trgovija i uslugi Kozhuvchanka d.o.o. uvoz-izvoz Kavadarci (Kavadarci, Észak-Macedóniai Köztársaság) (képviselő: A. Ivanova ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a „NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 967 530. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2020. április 2-án hozott határozata (R 1729/2019-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  adjon helyt a keresetnek és állapítsa meg, hogy a bejelentett védjegy lajstromozható.

         Jogalap

      Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.


title: T-373/20. sz. ügy: 2020. június 15-én benyújtott kereset – Framery kontra EUIPO – Smartblock (Szállítható/mozgatható épületek)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/43

      2020. június 15-én benyújtott kereset – Framery kontra EUIPO – Smartblock (Szállítható/mozgatható épületek)
      (T-373/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/54)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Framery Oy (Tampere, Finnország) (képviselő: P. Voutilainen ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Smartblock Oy (Helsinki, Finnország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

         A vitatott formatervezési minta: 3 303 994–00001. sz. közösségi formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. április 8-án hozott határozata (R 616/2019-3. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és teljes egészében utasítsa el a megsemmisítési kérelmet;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben, mivel a vitatott formatervezési minta egyéni jelleggel rendelkezik, és a fellebbezési tanács tévesen értékelte a vitatott formatervezési minta egyéni jellegét;

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen fogadta el egy korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutását;

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem fejtette ki indokait a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának elfogadását illetően;

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 63. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel a fellebbezési tanács olyan tényekre, bizonyítékokra és érvekre alapította a határozatát, különösen a korábbi minta jellemzőit és nyilvánosságra jutását illetően, amelyeket a felek egyike sem szolgáltatott.


title: T-380/20. sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőtest)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/44

      2020. június 17-én benyújtott kereset – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőtest)
      (T-380/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/55)
      A keresetlevél nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Tubes Radiatori Srl (Resana, Olaszország) (képviselők: S. Verea, K. Muraro, M. Balestriero és P. Menapace ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Antrax It Srl (Resana, Olaszország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta bejelentője: A felperes a Törvényszék előtt

         A vitatott formatervezési minta: Közösségi formatervezési minta – 169 370 - 0002. sz. közösségi formatervezési minta (Fűtőtestek)

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. március 25-én az R 1275/2017-3. sz. ügyben hozott határozata

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  állapítsa meg és mondja ki a TUBES RADIATORI Srl 169 370–0002. sz. közösségi formatervezési mintájának mint új és egyéni jellegű formatervezési mintának az érvényességét;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  A 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikkének megsértése.


title: T-382/20. Sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Lee kontra EUIPO (Kések, villák és kanalak [evőeszköz])

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/44

      2020. június 17-én benyújtott kereset – Lee kontra EUIPO (Kések, villák és kanalak [evőeszköz])
      (T-382/20. Sz. ügy)
      (2020/C 271/56)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Jeun Jig Lee (Paju-Si, Koreai Köztársaság) (képviselők: F. Jacobacci és B. La Tella ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta: 5 866 514–0001. sz. közösségi formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. április 8-án hozott határozata (R 2559/2019-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak az igazolási kérelmet és adjon helyt annak;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének megsértése;

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (1) bekezdésének megsértése.


title: T-386/20. sz. ügy: 2020. június 16-án benyújtott kereset – Micron Technology kontra EUIPO (INTELLIGENCE, ACCELERATED)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/45

      2020. június 16-án benyújtott kereset – Micron Technology kontra EUIPO (INTELLIGENCE, ACCELERATED)
      (T-386/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/57)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Micron Technology, Inc. (Boise, Idaho, Egyesült Államok) (képviselő: M. Edenborough QC)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: az INTELLIGENCE, ACCELERATED európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 959 758. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának az R 2873/2019-1. sz. ügyben 2020. április 6-án hozott határozata

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  másodlagosan változtassa meg a megtámadott határozatot, oly módon, hogy az azt állapítsa meg, hogy az európai uniós védjegybejelentés nem sérti a 7. cikk (1) bekezdésének sem b), sem c) pontját;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről e kérelemmel kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (2) bekezdésének megsértése.


title: T-394/20. sz. ügy: 2020. június 29-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/46

      2020. június 29-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT
      (T-394/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/58)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Hypo Vorarlberg Bank AG (Bregenz, Ausztria) (képviselők: G. Eisenberger és A. Brenneis ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24) („Decision of the Single Resolution Board of 15 April 2020 on the calculation of the 2020 ex-ante contributions to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/24]”) ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve a mellékleteket is – a felperes által fizetendő hozzájárulásra vonatkozik, továbbá

                  —

                  az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-479/19. sz., Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT ügyben (1) hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

         (1)  HL 2019. C 305., 58. o.


title: T-396/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORTS)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/46

      2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORTS)
      (T-396/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/59)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Aeroporto di Villanova d’Albenga SpA (Riviera-Airport) (Villanova d’Albenga, Olaszország) (képviselő: G. Casucci ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Aéroports de la Côte d’Azur (Nizza, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: RIVIERA AIRPORTS európai uniós színes ábrás védjegy –16 397 309. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 24-én hozott határozata (R 2172/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy

                              —

                              adjon helyt a felperes fellebbezésének;

                              —

                              teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 825 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet;

                              —

                              az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére;

                              —

                              másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából;

                  —

                  rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről.

         Jogalapok

                  —

                  A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése;

                  —

                  a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése;

                  —

                  az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni;

                  —

                  az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása;

                  —

                  a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést.


title: T-398/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORT)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/47

      2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORT)
      (T-398/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/60)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Aeroporto di Villanova d’Albenga SpA (Riviera-Airport) (Villanova d’Albenga, Olaszország) (képviselő: G. Casucci ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Aéroports de la Côte d’Azur (Nizza, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: RIVIERA AIRPORT európai uniós színes ábrás védjegy –16 392 731. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 28-án hozott határozata (R 2174/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy

                  —

                  adjon helyt a felperes fellebbezésének;

                              —

                              teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 824 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet;

                              —

                              az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére;

                              —

                              másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából;

                  —

                  rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről.

         Jogalapok

                  —

                  A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése;

                  —

                  a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése;

                  —

                  az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni;

                  —

                  az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása;

                  —

                  a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést.


title: T-399/20. Sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Cole Haan kontra EUIPO – Samsøe & Samsøe (Ø)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/48

      2020. június 26-án benyújtott kereset – Cole Haan kontra EUIPO – Samsøe & Samsøe (Ø)
      (T-399/20. Sz. ügy)
      (2020/C 271/61)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Cole Haan LLC (Greenland, New Hampshire, Egyesült Államok) (képviselő: G. Vos ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Samsøe & Samsøe Holding A/S (Koppenhága, Dánia)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: Ø európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 429 044. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 15-én hozott határozata (R 1375/2019-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze az e keresettel kapcsolatban felmerült költségek viselésére;

                  —

                  a beavatkozó felet kötelezze a felszólalási osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  A vizuális, hangzásbeli és fogalmi hasonlóság megfelelő meghatározásának hiánya;

                  —

                  Az összetéveszthetőség megfelelő átfogó értékelésének hiánya.


title: T-402/20. sz. ügy: 2020. június 30-án benyújtott kereset – Zippo Manufacturing és társai kontra Bizottság

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/49

      2020. június 30-án benyújtott kereset – Zippo Manufacturing és társai kontra Bizottság
      (T-402/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/62)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Zippo Manufacturing Co. (Bradford, Pennsylvania, Egyesült Államok), Zippo GmbH (Emmerich am Rhein, Németország), Zippo SAS (Párizs, Franciaország) (képviselő: R. MacLean Solicitor)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó egyes kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló, 2020. április 6-i (EU) 2020/502 bizottsági végrehajtási rendeletet annyiban, amennyiben ezek az intézkedések a felperesek vonatkozásában alkalmazandók;

                  —

                  az alperest és az esetleges beavatkozó feleket kötelezze a felperesek részéről ezen eljárásban felmerülő költségek és kiadások viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették az arányosság elvét, azon az alapon, hogy ezek az intézkedések: (a) nem alkalmasak az elérni kívánt célok megvalósítására; (b) meghaladják az e célok megvalósításához szükséges mértéket, és (c) a felperesekkel szemben szükségtelenül hátrányos következményeket váltanak ki.

                  2.

                  A második jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlő bánásmód elvét, azon az alapon, hogy a kiegészítő vámok egyenlőtlen helyzetet teremtenek számukra az uniós piacon, anélkül hogy kellően alátámasztanák, hogy a hátrányos megkülönböztetés objektíve igazolt.

                  3.

                  A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során jogi és ténybeli szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy elmulasztották megfelelően alátámasztani a megtámadott rendeletben és a megtámadott intézkedésekben foglalt indokolást, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság nem szolgált elegendő és megfelelő indokolással arról, hogy az intézkedéseket miért alkalmazzák a felperesek termékei vonatkozásában.

                  4.

                  A negyedik jogalap azon alapul, hogy jogi szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy a felperesek gazdasági és kereskedelmi érdekeinek hátrányára megsértették a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében létrejött megállapodások értelmében az Unióval szemben fennálló kötelezettségeket, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás, valamint a WTO vitarendezési egyetértés 22. cikkének (3) bekezdése értelmében köteles volt arra, hogy az engedményeket vagy más kötelezettségeket ugyanazon ágazat vonatkozásában függessze fel, mint amelyben a releváns egyesült államokbeli védintézkedések folytán az érvénytelenség vagy károkozás bekövetkezett.

                  5.

                  Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a megfelelő ügyintézés elvét, azon az alapon, hogy a megelőző konzultációs folyamat nem volt átlátható és hatékony abban az értelemben, hogy megfelelő tájékoztatást adtak volna a felpereseknek ezen folyamatról, továbbá megfosztotta őket a meghallgatáshoz való joguktól, valamint megsértette azon jogos várakozásukat, hogy ne vonatkozzanak rájuk az ilyen származékos intézkedések.


title: T-405/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DZ Hyp kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/50

      2020. július 2-án benyújtott kereset – DZ Hyp kontra ESZT
      (T-405/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/63)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: DZ Hyp AG (Hamburg, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

                  1.

                  Első jogalap: Az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdésében és (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettség megsértése
                  A felperes arra hivatkozik, hogy az alperesnek a határozatot német nyelven kötelező formában indokolnia kellett volna. Az alperes több tekintetben is megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a határozat – beleértve annak mellékleteit is – még a kötelezőnek nyilvánított angol változatban sem teszi lehetővé egyáltalán annak megértését, hogy az alperes hogyan és milyen megfontolások alapján számította ki a felperes hozzájárulását.

                  2.

                  Második jogalap: A Charta 41. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghallgatáshoz való jognak a felperes meghallgatásának elmulasztása okán fennálló megértése

                  3.

                  Harmadik jogalap: A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) az 1. tanácsi rendelet (2) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 81. cikke (1) bekezdésének megsértése

                  4.

                  Negyedik jogalap: A Charta 47. cikkének (1) bekezdésében foglalt hatékony bírói jogvédelem elvének megsértése, mivel a határozat bírósági felülvizsgálata gyakorlatilag lehetetlen

                  5.

                  Ötödik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése
                  Az ötödik jogalap keretében azt kifogásolják, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 113. cikkének (7) bekezdését, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 103. cikke (7) bekezdésének h) pontját, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, amennyiben a rendelkezés az intézményvédelmi rendszer tagjai között objektíve nem megfelelő és aránytalan különbséget tesz lehetővé, valamint viszonylagossá teszi az IPS-mutatókat azáltal, hogy a hozzájárulásra kötelezett intézmények rovására kétszeresen veszi figyelembe a „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatót.
                  Ezenkívül az említett rendelkezés ellentétes a pontos meghatározottság követelményével, a tények teljes figyelembevételének követelményével, és a felhatalmazáson alapuló rendelet más szabályaival együtt meghiúsítja a hatékony bírói jogvédelmet.

                  6.

                  Hatodik jogalap: A határozatnak az IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóra vonatkozó szorzók alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközése
                  A felperes arra hivatkozik, hogy az alperes az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának előírásait a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdése h) pontjának, az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (7) bekezdésének, valamint a Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértésével hajtotta végre, és nem alkalmazta teljes egészében az IPS-mutatót a felperesre. Az intézmények közötti, az IPS-mutatók szintjén történő különbségtétel az intézményvédelmi rendszer védelmének átfogó hatása miatt rendszeridegen és önkényes.

                  7.

                  Hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikkének, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének magasabb szintű jogszabályba ütközése
                  A hetedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikke, valamint I. melléklete sérti a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, a Charta 16. és 20. cikkét, az arányosság elvét és a tények teljes figyelembevételének követelményét, mivel a rendelkezések egy idealisztikus kép alapján olyan kockázati mutatókat, eljárásokat és ezeken alapuló kombinációs képleteket írnak elő, amelyek nem felelnek meg a valóságnak.

                  8.

                  Nyolcadik jogalap: A Charta 16. cikkének és az arányosság elvének megsértése, amennyiben az alperes olyan kockázatkiigazítási szorzókat számított ki, amelyek nem vették teljes mértékben és megfelelően figyelembe a felperesre vonatkozó egyértelműen kisebb szanálási valószínűséget

                  9.

                  Kilencedik jogalap: A Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértése annyiban, amennyiben az alperes a kockázatkiigazítási szorzókat az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően anélkül számította ki, hogy mérlegelési mozgásterét gyakorolta volna, és a kockázati mutatók alkalmazását a felperes esetében kiigazította volna

                  10.

                  Tizedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke (1) és (2) bekezdésének a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésébe, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményébe ütközése

                  11.

                  Tizenegyedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–9. cikkének és az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének a hatékony bírói jogvédelem és a jogbiztonság elvébe való ütközése

         (1)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

         (2)  Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i1. tanácsi rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.).

         (3)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

         (4)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

         (5)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).


title: T-407/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DVB Bank kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/52

      2020. július 2-án benyújtott kereset – DVB Bank kontra ESZT
      (T-407/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/65)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: DVB Bank SE (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.


title: T-410/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – DZ Bank kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/53

      2020. július 3-án benyújtott kereset – DZ Bank kontra ESZT
      (T-410/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/66)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: DZ Bank AG Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank, Frankfurt am Main (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.


title: T-411/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Bayerische Landesbank kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/53

      2020. július 3-án benyújtott kereset – Bayerische Landesbank kontra ESZT
      (T-411/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/67)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Bayerische Landesbank (München, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.


title: T-412/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/54

      2020. július 3-án benyújtott kereset – Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale kontra ESZT
      (T-412/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/68)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.


title: T-413/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale kontra ESZT

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/54

      2020. július 3-án benyújtott kereset – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale kontra ESZT
      (T-413/20. sz. ügy)
      (2020/C 271/69)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (képviselők: D. Flore és J. Seitz ügyvédek)

         Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a vonatkozó mellékletekkel együtt az alperesnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), valamint a számítási adatokat annyiban, amennyiben azok jelentőséggel bírnak a felperes tekintetében, valamint

                  —

                  az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

                  1.

                  Első jogalap: A meghallgatáshoz való jog megsértése

                              —

                              Az alperes elmulasztotta meghallgatni a felperest a megtámadott határozat elfogadása előtt, és ezzel megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének a) pontját.

                  2.

                  Második jogalap: Az eljárási szabályok megsértése

                              —

                              A megtámadott határozatot a Charta 41. cikkéből, az EUMSZ 298. cikkből, az általános jogelvekből és az alperes eljárási szabályzatából eredő általános eljárási követelmények megsértésével fogadták el.

                              —

                              A felperes számára többek között ellenőrizhetetlen, hogy a megtámadott határozat tiszteletben tartotta-e az írásbeli eljárás számára előírt minimális időtartamot.

                  3.

                  Harmadik jogalap: A megtámadott határozat indokolásának hiánya

                              —

                              A megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelően indokolást; különösen hiányzik a konkrét esetre vonatkozó indokolás, valamint az arányosság/mérlegelési jogkör keretében a lényeges megfontolások ismertetése.

                              —

                              Az éves hozzájárulás kiszámítása ezen túlmenően érthetetlen.

                              —

                              Az indokolási hiányosságnak a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (pénzügyi szolgáltatások szövetségi felügyelete) általi kiküszöbölése jogi és ténybeli okokból kizárt.

                  4.

                  Negyedik jogalap: A hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jognak (a Charta 47. cikkének (1) bekezdése) a megtámadott határozat felülvizsgálhatóságának hiánya miatti megsértése

                              —

                              A megtámadott határozat indokolásának hiánya jelentősen megnehezíti a felperes számára a bírósági felülvizsgálatot. E tekintetben gyakorlatilag lehetetlen a felperes számára, hogy pontosan kifejtse a jogalapjait, és vitassa a megtámadott határozat elfogadásához vezető indokokat.

                              —

                              E tekintetben az alperes különösen a kontradiktórius eljárás elvét sérti, amelynek értelmében szükséges, hogy a felek mindazon ténybeli és jogi elemeket meg tudják vitatni, amelyek az eljárás kimenete szempontjából meghatározóak.

                  5.

                  Ötödik jogalap: A Bizottság (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (1) IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóinak alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközés

                              —

                              A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása során az EUMSZ 290. cikk értelmében vett felhatalmazáson alapuló jogi aktusként nem rendelkezik olyan mérlegelési mozgástérrel, amelyhez korlátozott bírósági felülvizsgálat társulna. Ugyanez vonatkozik az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alperes általi alkalmazására.

                              —

                              Az IPS-mutatók alkalmazása során a felperes intézményvédelmi rendszerben való tagságának jelentősége a hozzájárulás meghatározásának fontos szempontjaként ismert volt, így különösen a három osztályba történő besorolás és a felperes legmagasabb kockázati profilba sorolása jogellenes.

                              —

                              Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében az alperesnek a hozzájárulások megállapítása során figyelembe kellett volna vennie az érintett intézmény szanálási valószínűségét, és így az Egységes Szanálási Alap igénybevételét is.

                              —

                              Az alperes továbbá megsértette az arányosság elvét is az osztályokba sorolás és az IPS-mutató kiigazítási tényezőjének meghatározása során.

                  6.

                  Hatodik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet kockázatkiigazítási szorzója alkalmazásának magasabb szintű jogszabályba ütközése

                              —

                              Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 6. lépésének és 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározandó kockázatkiigazítási szorzó alperes általi alkalmazása sérti a kockázati profilhoz igazodás követelményét.

                              —

                              A kockázatkiigazítási szorzó 1,388146345995, illetve 1,384564814222 értéken való rögzítése a felperesnek a Charta 16. cikkében biztosított vállalkozási szabadsága megsértésének is minősül.

                  7.

                  A másodlagosan felhozott hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése

                              —

                              Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata jogellenes, mivel az IPS-mutatónak az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata szerinti „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatóval való kiigazítása sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 113. cikkének (7) bekezdésében előírt, intézményvédelmi rendszeren belüli koherencia követelményét, és ezáltal a különböző intézmények között, amelyek egyazon intézményvédelmi rendszer tagjai, indokolatlan eltérő bánásmódot eredményez.

                              —

                              Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata az arányosság elvét is sérti az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett részleges kockázati mutatók többszörös figyelembevétele miatt.

         (1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

         (2)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).


title: T-527/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 17-i végzése – Sánchez Cano kontra EUIPO – Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

text:
               17.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 271/56

      A Törvényszék 2020. június 17-i végzése – Sánchez Cano kontra EUIPO – Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)
      (T-527/19. sz. ügy) (1)

      (2020/C 271/70)
      Az eljárás nyelve: spanyol
      A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 312., 2019.9.16.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2020. július 10-én benyújtott keresete a Norvég Királyság ellen (E-9/20. sz. ügy) 2020/C 275/03

text:
               20.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 275/4

      Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2020. július 10-én benyújtott keresete a Norvég Királyság ellen
      (E-9/20. sz. ügy)
      (2020/C 275/03)
      Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2020. július 10-én keresetet nyújtott be az EFTA-Bíróságon a Norvég Királyság ellen. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot (35 Rue Belliard, B-1040 Brüsszel) meghatalmazotti minőségben Stewart Watson, Claire Simpson, Erlend M. Leonhardsen, Catherine Howdle és Carsten Zatschler képviseli.
      Az EFTA Felügyeleti Hatóság kéri, hogy az EFTA-Bíróság:

                  1.

                  Állapítsa meg, hogy a Norvég Királyság azáltal, hogy hatályban tartotta a részvénytársaságokról szóló törvény 6-11. szakaszának (1) bekezdésében és 6-36. szakaszának (2) bekezdésében, a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény 6-11. szakaszának (1) bekezdésében, valamint a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény 7-5. szakaszában és 8-4. szakaszának (5) bekezdésében található rendelkezéseket, nem teljesítette az EGT-megállapodás 31. és 28. cikkéből, az EGT-megállapodás V. mellékletének 2. pontjában hivatkozott jogi aktus (a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 1. cikkének (1) bekezdéséből, és az EGT-megállapodás XXII. mellékletének 8. pontjában hivatkozott jogi aktus (a valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tizenegyedik tanácsi irányelv) 2. cikkéből eredő kötelezettségeit.

                  2.

                  Kötelezze a Norvég Királyságot az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

                  —

                  A kérelem a Norvégiában alapított és nyilvántartásba vett társaságokban bizonyos vezető pozíciókat betöltő személyekre irányadó, a norvég társasági jogban meghatározott különböző (állampolgársági és/vagy) lakóhelyre vonatkozó követelményekkel kapcsolatos. Az érintett jogszabályi rendelkezések különböző módokon azt követelik meg, hogy a vállalatok alapítóinak, ügyvezetőinek, igazgatósági tagjainak és közgyűlési tagjainak (vállalati tisztségviselőinek) meghatározott hányada norvégiai lakóhellyel rendelkezzen. Ugyanakkor e rendelkezések szerint a lakóhelyre vonatkozó említett követelmények az EGT-államok állampolgáraira nem vonatkoznak, de csak abban az esetben, ha lakóhelyük valamelyik EGT-államban található.

                  —

                  A rendelkezések ezáltal korlátozzák a valamely másik EGT-államban jogszerűen letelepedett társaságok azon lehetőségét, hogy Norvégiában üzleti tevékenységet kezdjenek és folytassanak, amennyiben olyan vállalati tisztségviselőkkel rendelkeznek, akik vagy nem EGT-állampolgárok, vagy olyan EGT-állampolgárok, akiknek lakóhelye nem az EGT-n belül található. Ezen túlmenően korlátozzák az EGT-ben lakóhellyel nem rendelkező EGT-állampolgárok lehetőségét arra, hogy norvég vállalatoknál vállalati tisztségviselők legyenek.

                  —

                  Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) előadja, hogy az említett rendelkezések elsősorban a valamely EGT-állam jogával összhangban létrehozott és EGT-beli székhellyel rendelkező társaságok norvégiai letelepedési szabadságának indokolatlan korlátozását eredményezik, következésképpen sértik az EGT-megállapodás 31. cikkét. Emellett ezek a követelmények a 89/666/EGK irányelvvel is összeegyeztethetetlenek. Végezetül e rendelkezések az érintett egyének szempontjából sértik az EGT-megállapodás 28. cikkét és a 492/2011/EU rendeletet is.

                  —

                  Az ügy a Hatóság kezdeményezésére, 2014-ben indult. Ezt követően – a közbeeső években többek között a 2015. november 4-i felszólító levél és a 2016. október 12-i indokolással ellátott vélemény kapcsán a norvég kormánnyal folytatott levélváltás során – a norvég kormány kifejtette: a lakóhelyre vonatkozó követelmények révén a vállalatvezetési tisztségekhez való hozzáférést kívánták biztosítani, valamint azt, hogy a nemzeti hatóságok gyakorolni tudják joghatóságukat e vállalatok felett.

                  —

                  A norvég kormány úgy ítélte meg, hogy a követelmények e célból szükségesek, megfelelőek és alkalmasak.

                  —

                  A Hatóság nem ért egyet ezzel az állásponttal, különösen az EFTA-Bíróság és az Európai Unió Bírósága több határozatának fényében nem, amelyekben az említett bíróságok hasonló követelményekről azt állapították meg, hogy azok az EGT-megállapodás 31. cikkébe és az EUMSZ 49. cikkébe ütköznek.

                  —

                  Meg kell jegyezni, hogy a norvég kormány javaslatokat dolgozott ki e követelmények enyhítésére. A jogalkotási folyamat nyilvános konzultációs szakasza 2020. január 16-án zárult le. A javaslatok elfogadása a jelen kérelem benyújtásának időpontjában még nem történt meg.


title: C-92/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – Francia Köztársaság kontra Európai Parlament (Megsemmisítés iránti kereset – Intézményi jog – Az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló jegyzőkönyv – Európai Parlament – A Strasbourgban (Franciaország) tartott „költségvetési ülésszak” fogalma – EUMSZ 314. cikk – A költségvetési jogkörnek a Brüsszelben (Belgium) tartott további plenáris ülésszak során történő gyakorlása)

text:
               2020.8.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 279/2

      A Bíróság (második tanács) 2020. június 25-i ítélete – Francia Köztársaság kontra Európai Parlament
      (C-92/18. sz. ügy) (1)

      (Megsemmisítés iránti kereset - Intézményi jog - Az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló jegyzőkönyv - Európai Parlament - A Strasbourgban (Franciaország) tartott „költségvetési ülésszak” fogalma - EUMSZ 314. cikk - A költségvetési jogkörnek a Brüsszelben (Belgium) tartott további plenáris ülésszak során történő gyakorlása)
      (2020/C 279/02)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères, J.-L. Carré, F. Alabrune, D. Colas és B. Fodda, később: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères, A. Daly, J.-L. Carré meghatalmazottak)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: R. Crowe, U. Rösslein és S. Lucente meghatalmazottak)

         A felperest támogató beavatkozó: Luxemburgi Nagyhercegség (képviselők: kezdetben D. Holderer, C. Schiltz és T. Uri, később: C. Schiltz és T. Uri meghatalmazottak)

         Rendelkező rész

                  1.

                  A Bíróság a keresetet elutasítja.

                  2.

                  A Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezi a saját költségein felül az Európai Parlament részéről felmerült költségek viselésére.

                  3.

                  A Luxemburgi Nagyhercegség maga viseli saját költségeit.

         (1)  HL C 44., 2019.2.4.