title: T-652/21. sz. ügy: 2021. október 11-én benyújtott kereset – L. Oliva Torras contra EUIPO – Mecánica del Frío (Járműcsatlakozók)

text:
               2021.11.29.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 481/42

      2021. október 11-én benyújtott kereset – L. Oliva Torras contra EUIPO – Mecánica del Frío (Járműcsatlakozók)
      (T-652/21. sz. ügy)
      (2021/C 481/57)
      A keresetlevél nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: L. Oliva Torras, SA (Manresa, Spanyolország) (képviselő: E. Sugrañes Coca ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mecánica del Frío, SL (Cornellá de Llobregat, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott formatervezési minta: közösségi formatervezési minta (Járműcsatlakozók) – 002217588–0001. sz. közösségi formatervezési minta

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2021. augusztus 27-én hozott határozata (R 1306/2020-3. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; vagy

                  —

                  változtassa meg a megtámadott határozatot;

                  —

                  a pernyertes fél kérelmének megfelelően a pervesztes felet kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  A 6/2002/EK tanácsi rendelet 4. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint 8. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése;

                  —

                  a 6/2002/EK tanácsi rendelet 5., 6. és 7. cikkének megsértése.


title: T-494/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 8-i végzése – Satabank kontra EKB („Gazdaság- és monetáris politika – A kevésbé jelentős hitelintézetek prudenciális felügyelete – 1024/2013/EU rendelet – Az EKB külön feladatai – A közvetlen prudenciális felügyelet gyakorlásának megtagadása – A hatáskörrel rendelkező személy számára utasítás adásának a megtagadása – Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/32

      A Törvényszék 2021. november 8-i végzése – Satabank kontra EKB
      (T-494/20. sz. ügy) (1)

      („Gazdaság- és monetáris politika - A kevésbé jelentős hitelintézetek prudenciális felügyelete - 1024/2013/EU rendelet - Az EKB külön feladatai - A közvetlen prudenciális felügyelet gyakorlásának megtagadása - A hatáskörrel rendelkező személy számára utasítás adásának a megtagadása - Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
      (2022/C 37/43)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Satabank plc (St. Julians, Málta) (képviselő: O. Behrends ügyvéd)

         Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: C. Hernández Saseta, F. Bonnard és A. Lefterov meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EKB azon 2020. május 15-i határozatának a megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amelyben megtagadta a közvetlen felügyelet gyakorlását, és azt, hogy utasításokat adjon a hatáskörrel rendelkező személynek.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék a Satabank plc-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségek viselésére.

         (1)  HL C 371., 2020.11.3.


title: T-157/21. sz. ügy: A Törvényszék 2021. november 18-i végzése – RG kontra Tanács („Megsemmisítés iránti kereset – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Az egyrészről az Unió és az Euratom, és másrészről az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás – A kereskedelmi és együttműködési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat – Elfogatóparancson alapuló átadási mechanizmus – Az Egyesült Királyság által az átmeneti időszak során kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtása céljából az átmeneti időszak lejárta után Írországban elfogott és fogva tartott személy – A személyében való érintettség hiánya – Nem rendeleti jellegű jogi aktus – Elfogadhatatlanság”)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/32

      A Törvényszék 2021. november 18-i végzése – RG kontra Tanács
      (T-157/21. sz. ügy) (1)

      („Megsemmisítés iránti kereset - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Az egyrészről az Unió és az Euratom, és másrészről az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás - A kereskedelmi és együttműködési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat - Elfogatóparancson alapuló átadási mechanizmus - Az Egyesült Királyság által az átmeneti időszak során kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtása céljából az átmeneti időszak lejárta után Írországban elfogott és fogva tartott személy - A személyében való érintettség hiánya - Nem rendeleti jellegű jogi aktus - Elfogadhatatlanság”)
      (2022/C 37/44)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: RG (képviselő: R. Purcell solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Antoniadis, J. Ciantar és A. Stefanuc meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2020. december 29-i (EU) 2020/2252 tanácsi határozat, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, 2020. december 29-i (EU) 2020/2252 tanácsi határozat (HL 2020. L 444., 2. o.) részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék a keresetet elfogadhatatlanság miatt elutasítja.

                  2)

                  Írország és az Európai Bizottság beavatkozási kérelméről már nem szükséges határozni.

                  3)

                  A Törvényszék RG-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére, a beavatkozási kérelmekkel kapcsolatos költségek kivételével.

                  4)

                  RG, a Tanács, Írország és a Bizottság maguk viselik a beavatkozási kérelmekkel összefüggésben felmerült saját költségeiket.

         (1)  HL C 288., 2021.6.14.


title: T-272/21. R. II. sz. ügy: A Törvényszék elnökhelyettesének 2021. november 26-i végzése – Puigdemont i Casamajó és társai kontra Parlament („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Intézményi jog – Parlamenti képviselő – Kiváltságok és mentességek – A parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztése – Végrehajtás felfüggesztése – A sürgősség hiánya”)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/33

      A Törvényszék elnökhelyettesének 2021. november 26-i végzése – Puigdemont i Casamajó és társai kontra Parlament
      (T-272/21. R. II. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Intézményi jog - Parlamenti képviselő - Kiváltságok és mentességek - A parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztése - Végrehajtás felfüggesztése - A sürgősség hiánya”)
      (2022/C 37/45)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Carles Puigdemont i Casamajó (Waterloo, Belgium), Antoni Comín i Oliveres (Waterloo), Clara Ponsatí i Obiols (Waterloo) (képviselők: P. Bekaert, G. Boye, J. Costa i Rosselló és S. Bekaert ügyvédek)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: N. Lorenz, N. Görlitz és J.-C. Puffer, meghatalmazottak)

         Az alperest támogató beavatkozó fél: Spanyol Királyság (képviselő: S. Centeno Huerta meghatalmazott)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott és arra irányuló kérelem, hogy a Törvényszék függessze fel a felperesek kiváltságainak és mentességeinek felfüggesztéséről szóló, 2021. március 9-i P9_TA(2021)0059, P9_TA(2021)0060 és P9_TA(2021)0061 parlamenti határozat végrehajtását.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék elnökhelyettese az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék elnökhelyettese a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-534/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. november 25-i végzése – VP kontra Cedefop („Ideiglenes intézkedés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Ideiglenes intézkedések iránti kérelem – Elfogadhatatlanság”)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/33

      A Törvényszék elnökének 2021. november 25-i végzése – VP kontra Cedefop
      (T-534/21. R. sz. ügy)
      („Ideiglenes intézkedés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Ideiglenes intézkedések iránti kérelem - Elfogadhatatlanság”)
      (2022/C 37/46)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: VP (képviselő: L. Levi ügyvéd)

         Alperes: Európai Szakképzésfejlesztési Központ (képviselők: T. Bontinck, A. Guillerme és T. Payan ügyvédek)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikken alapuló, és egyrészt a Cedefop végrehajtó bizottsága azon aktusa végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelem, amellyel támogatta az ügyvezető igazgatójának a belső jogtanácsosi állás visszaállítására és a kiválasztási eljárás megindítására irányuló döntését, másrészt arra irányuló kérelem, hogy a Cedefop hagyjon betöltetlenül egy AD besorolási fokozatú ideiglenes alkalmazotti álláshelyet, amelyen a felperes jogtanácsosi munkakörben újra alkalmazható.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                  A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

                  2)

                  A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.


title: T-613/21. sz. ügy: 2021. október 19-én benyújtott kereset – XH kontra Bizottság

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/34

      2021. október 19-én benyújtott kereset – XH kontra Bizottság
      (T-613/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/47)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: XH (képviselő: E. Auleytner ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a felperes segítségnyújtás iránti kérelmének elutasításáról szóló 2020. december 4-i határozatot, valamint a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes által benyújtott panaszra válaszul hozott határozatát;

                  —

                  semmisítse meg a 2021. május 26-i, a rokkantsági eljárás megindításáról szóló határozatot és a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes által benyújtott panaszra válaszul hozott határozatát;

                  —

                  rendelje el a felperest ért károk megtérítését;

                  —

                  az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap téves jogalkalmazásra és a vitatott eljárás szabálytalanságára vonatkozik: a személyzeti szabályzat 12a. és 24. cikkének megsértése az Európai Unió Alapjogi Chartája 7. cikkének fényében, különösen a gondoskodásid kötelezettség és a Charta 41. cikkében foglalt megfelelő ügyintézés elvének megsértése.

                  2.

                  A második jogalap a személyzeti szabályzat 12a., 24. és 59–60. cikkének megsértésére vonatkozik, mivel nyilvánvalóan elérhetetlen célokat tűztek ki a felperes számára annak elvárásával, hogy 100 %-os munkaképtelenséggel járó betegszabadság alatt végezzen munkát.

                  3.

                  A harmadik jogalap a személyzeti szabályzat 59. cikkének a személyzeti szabályzat 12a. és 24. cikkére tekintettel történő megsértésére vonatkozik, mivel a rokkantsági eljárást anélkül indították meg, hogy a megindítás időpontjában a felperes elérte volna a betegszabadság előírt mennyiségét.

                  4.

                  A negyedik jogalap az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkének megsértésére vonatkozik.


title: T-644/21. sz. ügy: 2021. október 4-én benyújtott kereset – Pharmadom kontra EUIPO – Wellbe Pharmaceuticals (WellBe PHARMACEUTICALS)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/35

      2021. október 4-én benyújtott kereset – Pharmadom kontra EUIPO – Wellbe Pharmaceuticals (WellBe PHARMACEUTICALS)
      (T-644/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/48)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Pharmadom (Boulogne-Billancourt, Franciaország) (képviselő: M-P. Dauquaire ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Wellbe Pharmaceuticals S. A. (Varsó, Lengyelország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: WellBe PHARMACEUTICALS európai uniós ábrás védjegy – 17 151 176. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. július 12-én hozott határozata (R 1423/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-682/21. sz. ügy: 2021. október 19-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Tanács

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/35

      2021. október 19-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Tanács
      (T-682/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/49)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: ClientEarth AISBL (Brüsszel, Belgium) (képviselők: O. Brouwer, B. Verheijen és T. van Helfteren ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az alperes 2021. augusztus 9-i, SGS 21/2870 hivatkozási számú határozatát, amelyet a felperes 2021. augusztus 9-én vett kézhez, és amelyben az alperes megtagadta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, (1) valamint a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján kérelmezett, bizonyos dokumentumokhoz való hozzáférést;

                  —

                  a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke alapján az alperest kötelezze a felperes költségeinek a viselésére, beleértve bármely beavatkozó fél költségeit is.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a hozzáférhetővé tétel nem veszélyeztetné súlyosan a hivatkozott döntéshozatali eljárást.

                              —

                              A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem felelt meg a jogi teszt által meghatározott magas küszöbnek, amely abban áll, hogy a hozzáférhetővé tételnek súlyosan veszélyeztetnie kell a döntéshozatali eljárást. Először is a megtámadott határozat meghozatalának időpontjában nem volt kilátásban érdemi döntéshozatali eljárás. Ezenfelül a Tanács tévesen hivatkozott arra az érvre, amely szerint az 1367/2006 rendeletet érintő döntéshozatali eljárásba való, a nyilvánosság részéről történő külső beavatkozás problémásnak bizonyulhat.

                  2.

                  A második jogalap a jogi vélemények védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a hozzáférhetővé tétel nem befolyásolná jelentős mértékben hátrányosan a jogi vélemények védelmét.

                              —

                              A Tanács nem bizonyította, hogy a kért dokumentum konkrét alkalmazható jogi véleményt tartalmaz. Ezenfelül a Tanács nem vette figyelembe azokat a jogi és az ítélkezési gyakorlatban megállapított releváns rendelkezéseket és elveket, amelyek szerint az uniós jogalkotási folyamatnak nyitottnak kell lennie, és az uniós intézmény jogi szolgálatának az uniós jogszabályok elfogadására vagy felülvizsgálatára irányuló jogalkotási folyamatra vonatkozó jelentős általános jogi analízist tartalmazó jogi elemzését (az 1049/2001 rendelet alapján történő kérelmezés esetén) hozzáférhetővé kell tenni.

                  3.

                  A harmadik jogalap a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése) és a jogi vélemények alóli mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a megtámadott határozat nem ismerte el a nyomós közérdek fennállását, és nem biztosított ilyen közérdeken alapuló hozzáférést.

                              —

                              A Tanács nem ismerte el a nyomós közérdek fennállását, és nem biztosított ilyen közérdeken alapuló hozzáférést. A nyomós közérdek konkrétan azért áll fenn, mert az 1367/2006 rendelet felülvizsgálata kiemelkedően fontos a környezeti ügyekben fennálló, igazságszolgáltatáshoz való jog jövőbeli szintje szempontjából, és a megtámadott határozat a kérelmezőt a közérdeket szolgáló NGO-ként ellátott feladatainak a teljesítése során különösen és jelentős mértékben érinti.

                  4.

                  A negyedik jogalap a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivétel (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

                              —

                              A Tanács nem felelt meg az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdésében foglalt kivételre való megalapozott hivatkozást érintő jogi teszt által meghatározott magas küszöbnek, amely nevezetesen abban áll, hogy a dokumentum hozzáférhetővé tételének konkrétan és ténylegesen kell kedvezőtlenül befolyásolnia a nemzetközi kapcsolatok védelmét, valamint az érdek kedvezőtlenül befolyásolására vonatkozó veszélynek észszerűen előreláthatónak kell lennie, és az nem lehet pusztán hipotetikus.

                  5.

                  Az ötödik, másodlagosan előterjesztett jogalap a dokumentumokhoz való részleges hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettség (az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

                              —

                              A felperes végezetül azzal érvel, hogy a Tanács a részleges hozzáférés lehetőségét nem vizsgálta meg és ilyen hozzáférést nem biztosított a jogilag megkövetelt módon. Tévesen alkalmazta azt a jogi tesztet, amely a Tanácsot annak értékelésére kötelezi, hogy a kért dokumentum valamennyi része a hivatkozott kivételek (bármelyikének) hatálya alá tartozik-e.

         (1)  HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.

         (2)  HL 2006. L 264., 13. o. Szerkesztői megjegyzés: a kérelmezett dokumentum az 1367/2006 rendelet javasolt felülvizsgálatát érintő döntéshozatali eljárásra vonatkozik.


title: T-683/21. sz. ügy: 2021. október 19-én benyújtott kereset – Leino-Sandberg kontra Tanács

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/37

      2021. október 19-én benyújtott kereset – Leino-Sandberg kontra Tanács
      (T-683/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/50)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Päivi Leino-Sandberg (Helsinki, Finnország) (képviselők: O. Brouwer, B. Verheijen és T. van Helfteren ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az alperes 2021. augusztus 9-i, SGS 21/2869 hivatkozási számú határozatát, amelyet a felperes 2021. augusztus 9-én vett kézhez, és amelyben az alperes megtagadta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapján kérelmezett, bizonyos dokumentumokhoz (2) való hozzáférést;

                  —

                  a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke alapján az alperest kötelezze a felperes költségeinek a viselésére, beleértve bármely beavatkozó fél költségeit is.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a hozzáférhetővé tétel nem veszélyeztetné súlyosan a hivatkozott döntéshozatali eljárást.

                              —

                              A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem felelt meg a jogi teszt által meghatározott magas küszöbnek, amely abban áll, hogy a hozzáférhetővé tételnek súlyosan veszélyeztetnie kell a döntéshozatali eljárást. Először is a megtámadott határozat meghozatalának időpontjában nem volt kilátásban érdemi döntéshozatali eljárás. Ezenfelül a Tanács tévesen hivatkozott arra az érvre, amely szerint az 1367/2006 rendeletet érintő döntéshozatali eljárásba való, a nyilvánosság részéről történő külső beavatkozás problémásnak bizonyulhat.

                  2.

                  A második jogalap a jogi vélemények védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a hozzáférhetővé tétel nem befolyásolná jelentős mértékben hátrányosan a jogi vélemények védelmét.

                              —

                              A Tanács nem bizonyította, hogy a kért dokumentum konkrét alkalmazható jogi véleményt tartalmaz. Ezenfelül a Tanács nem vette figyelembe azokat a jogi és az ítélkezési gyakorlatban megállapított releváns rendelkezéseket és elveket, amelyek szerint az uniós jogalkotási folyamatnak nyitottnak kell lennie, és az uniós intézmény jogi szolgálatának az uniós jogszabályok elfogadására vagy felülvizsgálatára irányuló jogalkotási folyamatra vonatkozó jelentős általános jogi analízist tartalmazó jogi elemzését (az 1049/2001 rendelet alapján történő kérelmezés esetén) hozzáférhetővé kell tenni.

                  3.

                  A harmadik jogalap a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése) és a jogi vélemények alóli mentesség (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, mivel a megtámadott határozat nem ismerte el a nyomós közérdek fennállását, és nem biztosított ilyen közérdeken alapuló hozzáférést.

                              —

                              A Tanács nem ismerte el a nyomós közérdek fennállását, és nem biztosított ilyen közérdeken alapuló hozzáférést. A nyomós közérdek konkrétan azért áll fenn, mert az 1367/2006 rendelet felülvizsgálata kiemelkedően fontos a környezeti ügyekben fennálló, igazságszolgáltatáshoz való jog jövőbeli szintje szempontjából, és a megtámadott határozat a kérelmezőt a kutatóként és egyetemi oktatóként a közérdek szolgálatában ellátott feladatainak a teljesítése során különösen és jelentős mértékben érinti.

                  4.

                  A negyedik jogalap a nemzetközi kapcsolatok védelmére vonatkozó kivétel (az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

                              —

                              A Tanács nem felelt meg az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdésében foglalt kivételre való megalapozott hivatkozást érintő jogi teszt által meghatározott magas küszöbnek, amely nevezetesen abban áll, hogy a dokumentum hozzáférhetővé tételének konkrétan és ténylegesen kell kedvezőtlenül befolyásolnia a nemzetközi kapcsolatok védelmét, valamint az érdek kedvezőtlenül befolyásolására vonatkozó veszélynek észszerűen előreláthatónak kell lennie, és az nem lehet pusztán hipotetikus.

                  5.

                  Az ötödik, másodlagosan előterjesztett jogalap a dokumentumokhoz való részleges hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettség (az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdése) téves alkalmazását eredményező téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

                              —

                              A felperes végezetül azzal érvel, hogy a Tanács a részleges hozzáférés lehetőségét nem vizsgálta meg és ilyen hozzáférést nem biztosított a jogilag megkövetelt módon. Tévesen alkalmazta azt a jogi tesztet, amely a Tanácsot annak értékelésére kötelezi, hogy a kért dokumentum valamennyi része a hivatkozott kivételek (bármelyikének) hatálya alá tartozik-e.

         (1)  HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.

         (2)  Szerkesztői megjegyzés: a kérelmezett dokumentum a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.) javasolt felülvizsgálatát érintő döntéshozatali eljárásra vonatkozik.


title: T-692/21. sz. ügy: 2021. október 22-én benyújtott kereset – AL kontra Bizottság és OLAF

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/38

      2021. október 22-én benyújtott kereset – AL kontra Bizottság és OLAF
      (T-692/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/51)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: AL (képviselő: R. Rata ügyvéd)

         Alperesek: Európai Bizottság és Európai Csaláselleni Hivatal

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a következőket: i. az OLAF 2021. július 22-i OCM (2021)22007 határozata; ii. az OLAF 2021. július 22-i OCM (2021)22008 határozata; iii. a Bizottság 2021. március 22-i (Ares(2021)20233749) határozata, és iv. a Bizottság 2021. március 3-i (Ares(2021)1610971) határozata;

                  —

                  kötelezze az alpereseket a következő összegek megfizetésére: i. a PMO visszatérítésre vonatkozó egyedi igazgatási határozatának hiányában visszatartott 1 127,66 EUR; ii. a 2021. május, június, július, augusztus és szeptember vonatkozásában visszatartott 9 250,05 EUR, és iii. méltányosan 1 EUR, a felperesnek az álláshelyéről való elmozdítását eredményező, az OLAF OF/2016/0928/A1. számú vizsgálata jogellenes lefolytatásának következtében a felperes által elszenvedett nem vagyoni kár megtérítése céljából;

                  —

                  az alpereseket kötelezze a saját költségeik, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, arra alapított jogalap, hogy az OLAF megsértette az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdését és 90a. cikkét, amennyiben elfogadhatatlanként utasította el a felperes 2021. március 23-i panaszát az EU bíróságainak következetes ítélkezési gyakorlata alapján, amely szerint az OLAF végleges jelentése és ajánlásai nem képeznek joghatásokat kiváltó aktusokat.

                  2.

                  A második, arra alapított jogalap, hogy az OLAF megsértette a fent említett személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdését és 90a. cikkét, amennyiben elfogadhatatlanként utasította el a felperes 2021. április 23-i panaszát. A felperes álláspontja szerint a panaszt azért kellett volna az OLAF-nak elfogadhatónak nyilvánítani, mert az OLAF a Bizottság egyik szolgálata, ekként pedig a Bizottság része, és értékelnie kellett volna a felperes panaszát.

                  3.

                  A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a fent említett személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdését, amennyiben a Bizottság hallgatólagosan elutasította a 2021. március 3-i bizottsági határozatot (ARES(2021)1610971) helybenhagyó 2021. március 22-i bizottsági határozattal (ARES(2021)2023374) szemben a felperes által benyújtott panaszt.


title: T-693/21. sz. ügy: 2021. október 25-én benyújtott kereset – NJ kontra Bizottság

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/39

      2021. október 25-én benyújtott kereset – NJ kontra Bizottság
      (T-693/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/52)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: NJ (képviselő: C. Maczkovics ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  az EUMSZ 265. cikk alapján állapítsa meg, hogy a Bizottság jogellenesen mulasztott el állást foglalni az SA.50952(2018FC) állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban a felperes által 2018. április 19-én benyújtott panaszról;

                  —

                  kötelezze a Bizottságot, hogy haladéktalanul foglaljon állást az SA.50952(2018FC) szám alatt nyilvántartásba vett panaszról;

                  —

                  a Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére, ideértve a felperes részéről felmerülő költségeket is, még akkor is, ha a jelen kereset előterjesztését követően a Bizottság megtenné azokat az intézkedéseket, amelyek a Törvényszék szerint a keresetet okafogyottá tennék, vagy ha a Törvényszék a keresetet elfogadhatatlanként elutasítaná.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amelynek keretében azt állítja, hogy a Bizottság megsértette az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő kötelezettségeit. Különösen, a felperes az EUMSZ 265. cikknek, továbbá a 2015/1589 rendelet (1) 12. cikke (1) bekezdése második albekezdésének, a gondos és pártatlan vizsgálat követelményének, a megfelelő ügyintézés elvének és az észszerű időn belüli határozathozatal elvének a megsértésére hivatkozik, mivel a Bizottság több mint három évvel és hat hónappal azt követően sem hozott a 2015/1589 rendelet 4. cikkének (2), (3) vagy (4) bekezdésén alapuló semmilyen határozatot, hogy a felperes benyújtotta az SA.50952(2018FC) állami támogatási intézkedéssel kapcsolatos panaszát. A felperes azt állítja, hogy a Bizottságnak az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexével (2) összhangban tizenkét hónapon belül, vagy legalábbis észszerű időn belül ilyen határozatot kellett volna hoznia.

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

         (2)  Az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexe (HL 2009. C 136., 13. o.).


title: T-699/21. sz. ügy: 2021. október 31-én benyújtott kereset – Peace United kontra EUIPO – 1906 Collins (MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/40

      2021. október 31-én benyújtott kereset – Peace United kontra EUIPO – 1906 Collins (MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN)
      (T-699/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/53)
      A keresetlevél nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Peace United Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Artzimovitch ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: 1906 Collins LLC (Miami, Florida, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN európai uniós szóvédjegy – 11 352 804. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2021. július 30-án hozott határozata (R 276/2020-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben a fellebbezési tanács különböző ténybeli és jogi értékelési hibák, valamint a megfelelő ügyintézés kötelezettségének megsértése következtében úgy ítélte meg, hogy a 11 352 804. sz. MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN európai uniós védjegyet a vitatott időszakban a 41. és 43. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében nem használták ténylegesen;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács tévesen értékelte a megszűnés megállapítása iránt indított kereset visszaélésszerű jellegét;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács tévesen értékelte a védjegy tényleges használatát.


title: T-705/21. sz. ügy: 2021. november 3-án benyújtott kereset – Balaban kontra EUIPO (Stahlwerk)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/41

      2021. november 3-án benyújtott kereset – Balaban kontra EUIPO (Stahlwerk)
      (T-705/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/54)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Okan Balaban (Bornheim, Németország) (képviselő: T. Schaaf ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a Stahlwerk európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 235 592. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. szeptember 2-án hozott határozata (R 77/2021-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül az alperesnek az 18 235 592. sz. védjegyre vonatkozó, 2020. november 18-i elutasító határozatát, valamint a megtámadott határozatot azon részében, amelyben a védjegybejelentést részben elutasítja, és kötelezze az alperest a védjegy valamennyi bejelentett áru és szolgáltatás tekintetében történő lajstromozására;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.


title: T-706/21. sz. ügy: 2021. november 3-án benyújtott kereset – Balaban kontra EUIPO (Stahlwerkstatt)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/41

      2021. november 3-án benyújtott kereset – Balaban kontra EUIPO (Stahlwerkstatt)
      (T-706/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/55)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Okan Balaban (Bornheim, Németország) (képviselő: T. Schaaf ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a Stahlwerkstatt európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 219 170. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. szeptember 2-án hozott határozata (R 1987/2020-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  változtassa meg az alperes 2020. augusztus 27-i elutasító határozatát, valamint a megtámadott határozatot, és kötelezze az alperest a védjegynek a 41. osztályba tartozó oktatási és képzési szolgáltatások tekintetében történő lajstromozására;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.


title: T-715/21. sz. ügy: 2021. november 5-én benyújtott kereset – Cellnex Telecom és Retevisión I kontra Bizottság

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/42

      2021. november 5-én benyújtott kereset – Cellnex Telecom és Retevisión I kontra Bizottság
      (T-715/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/56)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Felperesek: Cellnex Telecom, SA (Madrid, Spanyolország) és Retevisión I, SA (Madrid) (képviselők: J. Buendía Sierra, valamint A. Lamadrid de Pablo és N. Bayón Fernández ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  adjon helyt a keresetben előterjesztett megsemmisítési jogalapoknak; és

                  —

                  helyezze hatályon kívül a Spanyolország által a digitális földfelszíni televíziózás távoli és kevésbé urbanizált területeken történő kiépítésére (Kasztília–La Mancha régión kívül) odaítélt SA.28599. (C 23/2010., korábbi NN 36/2010., korábbi CP 163/2009.) sz. állami támogatásról szóló, 2021. június 10-i bizottsági határozatot; (1) és

                  —

                  a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Az első, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésében előírt eljárás nyilvánvaló megsértésére és az érintett feleket az uniós jog alapján megillető eljárási jogok megsértésére alapított jogalap.

                              —

                              A felperesek e tekintetben azt állítják, hogy az említett jogsértés a megtámadott határozatnak az eljárás megindításáról szóló új határozat elfogadása, az eljárás megindításáról szóló 2013. évi határozatot megelőző határozat módosítása és a felpereseknek az előzetes szelektivitási elemzésről való előzetes tájékoztatása nélkül történő elfogadásával valósult meg.

                  2.

                  A második, az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során a szelektivitás fogalma, a bizonyítási teher megsértése és az indokolás hiánya tekintetében elkövetett téves jogalkalmazásra alapított jogalap.

                              —

                              A felperesek e tekintetben azt állítják, hogy a Bizottság téved a „fő” szelektivitási elemzésében, mivel úgy ítéli meg, hogy a referenciarendszert „a vállalkozások működésére irányadó szokásos piaci feltételek” képezik, valamennyi vállalkozást és gazdasági ágazatot ideértve. A Bizottság továbbá téved a „másodlagos” szelektivitási elemzésében, mivel úgy ítéli meg, hogy a földfelszíni és a műholdas technológia összehasonlítható helyzetben van a digitális televíziójeleknek a keresettel megtámadott határozatban II. térségnek nevezett területre történő eljuttatása során.

         (1)  HL 2021. L 417., 1. o.


title: C-613/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-670/19. sz. Carbajo Ferrero kontra Parlament ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen az Európai Parlament által 2021. október 1-jén benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/10

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-670/19. sz. Carbajo Ferrero kontra Parlament ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen az Európai Parlament által 2021. október 1-jén benyújtott fellebbezés
      (C-613/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 37/15)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Európai Parlament (képviselők: I. Terwinghe, C. González Argüelles, R. Schiano meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: Fernando Carbajo Ferrero

         A fellebbező kérelmei

      Elsődlegesen:

                  —

                  A Bíróság semmisítse meg a Törvényszék által a T-670/19. sz. ügyben 2021. július 14-én hozott ítéletet;

                  —

                  A Bíróság az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé;

                  —

                  A Bíróság a költségekről jelenleg ne határozzon.

            Másodlagosan:

                  —

                  A Bíróság semmisítse meg a Törvényszék által a T-670/19. sz. ügyben 2021. július 14-én hozott ítéletet;

                  —

                  A Bíróság utasítsa el az elsőfokon előterjesztett kérelmet;

                  —

                  A Bíróság F. Carbajo Ferrerót kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az első fellebbezési jogalap egyfelől az elnökség által 2008. február 18-án módosított, 2000. május 16-i, a magas beosztású tisztviselőkkel kapcsolatos kiválasztási eljárás szakaszait rögzítő határozat és az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazáson, másfelől a tények elferdítésén alapul. A Parlament azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a Kommunikációs Főigazgatóságon belüli Média Igazgatóság igazgatójának kinevezésére irányuló eljárásra szabálytalanul került sor, mivel a magas beosztású tisztviselők kinevezésével foglalkozó tanácsadó bizottság az érdemek összehasonlító elemzésére az eljárás során nem végig ugyanazokat a feltételeket alkalmazta.
      A Parlament második, téves jogalkalmazáson, a tények és a bizonyítékok elferdítésén alapuló jogalapjával arra hivatkozik, hogy az ügy érdemében eljáró bíróságok helytelenül értékelték a tanácsadó bizottság által a megbeszélésekről szóló jelentés szerepét és tévesen azt állapították meg, hogy a kinevezésre jogosult hatóság nem megfelelően vette figyelembe a kérelmező szakmai tapasztalatát.


title: C-617/21. sz. ügy: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. október 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RU, PO kontra Nissan Leasing, Volkswagen Leasing GmbH

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/11

      A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. október 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RU, PO kontra Nissan Leasing, Volkswagen Leasing GmbH
      (C-617/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/16)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Ravensburg

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: RU, PO

         Alperesek: Nissan Leasing, Volkswagen Leasing GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  A 2011/83/EU irányelv (1) és/vagy a 2008/48/EK irányelv (2) és/vagy a 2002/65/EK irányelv (3) hatálya alá tartoznak-e a kilométer alapú elszámolást tartalmazó, körülbelül kétéves vagy hosszabb futamidejű gépjárműlízing-szerződések, amelyeket a rendes felmondási jog formanyomtatványon történő kizárásával kötöttek, és amelyek esetében a fogyasztónak gondoskodnia kell a gépjármű teljes körű casco biztosításról, ezenkívül az ő kötelezettsége a gépjármű hibái miatti, harmadik személyekkel szembeni (különösen a gépjármű-kereskedéssel és a gépjármű gyártójával szembeni) jogérvényesítés, és a fogyasztó viseli továbbá az elvesztés, a károsodás és az értékcsökkenés kockázatát? E tekintetben a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének c) pontja értelmében vett hitelmegállapodásokról és/vagy a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 12. pontja, valamint a 2002/65/EK irányelv 2. cikkének b) pontja értelmében vett, pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekről van-e szó?

                  2.

                  Amennyiben az első kérdésben meghatározott gépjárműre vonatkozó, kilométer alapú elszámolást tartalmazó lízingszerződések pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó szerződéseknek minősülnek:

                              a)

                              A 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 9. pontja értelmében vett ingatlan kiskereskedelmi üzlethelyiségnek minősülnek-e az olyan személy üzlethelyiségei is, aki fogyasztókkal üzletkötést kezdeményez az eladó vagy szolgáltató javára, az érintett szerződések megkötésére azonban képviseleti joggal nem rendelkezik?
                              Amennyiben igen:

                              b)

                              Ugyanez vonatkozik-e arra az esetre is, ha a szerződést előkészítő személy egy másik ágazatban folytat vállalkozási tevékenységet, és/vagy felügyeleti szempontból és/vagy polgári jogi szempontból nem jogosult pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések megkötésére?

                  3.

                  A második kérdés a) vagy b) pontjára adandó nemleges válasz esetén:
                  Úgy kell-e értelmezni a 2011/83/EU irányelv 16. cikkének l) pontját, hogy az első kérdésben meghatározott gépjárműre vonatkozó, kilométer alapú elszámolást tartalmazó gépjárműlízing-szerződések e kivétel alá tartoznak?

                  4.

                  Amennyiben az első kérdésben meghatározott gépjárműre vonatkozó, kilométer alapú elszámolást tartalmazó lízingszerződések pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó szerződéseknek minősülnek:

                              a)

                              Akkor is a 2002/65/EK irányelv 2. cikkének a) pontja és a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 7. pontja értelmében vett távollévők között kötött szerződésekről van-e szó, ha a szerződéskötés során csak olyan személlyel állt fenn személyes kapcsolat, aki fogyasztókkal üzletkötést kezdeményez az eladó vagy szolgáltató javára, az érintett szerződések megkötésére azonban képviseleti joggal nem rendelkezik?
                              Amennyiben nem:

                              b)

                              Ugyanez vonatkozik-e arra az esetre is, ha a szerződést előkészítő személy egy másik ágazatban folytat vállalkozási tevékenységet, és/vagy felügyeleti szempontból és/vagy polgári jogi szempontból nem jogosult pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések megkötésére?

         (1)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304, 64. o.).

         (2)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133, 66. o.).

         (3)  A fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2002. L 271, 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet 321. o.).


title: C-625/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. október 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VB kontra GUPFINGER Einrichtungsstudio GmbH

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/12

      Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. október 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VB kontra GUPFINGER Einrichtungsstudio GmbH
      (C-625/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/17)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Oberster Gerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes: VB

         Alperes: GUPFINGER Einrichtungsstudio GmbH

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését, hogy az eladónak vagy szolgáltatónak a fogyasztóval szembeni, a fogyasztónak a szerződéstől való jogosulatlan elállására alapozott szerződéses kártérítési igényének vizsgálata során már akkor kizárt a diszpozitív nemzeti jog alkalmazása, ha az eladó vagy szolgáltató általános szerződési feltételeiben olyan tisztességtelen feltétel szerepel, amely a diszpozitív nemzeti jog rendelkezései mellett vagylagosan átalány-kártérítéshez való jogot biztosít az eladó vagy szolgáltató számára a szerződésszegő fogyasztóval szemben?
                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:

                  2.

                  Kizárt-e a diszpozitív nemzeti jog ilyen alkalmazása akkor is, ha az eladó vagy szolgáltató nem erre a kikötésre alapozza a fogyasztóval szembeni kártérítési követelését?
                  Az első és a második kérdésre adott igenlő válasz esetén:

                  3.

                  Ellentétes-e az uniós jog hivatkozott rendelkezéseivel az, hogy egy több rendelkezést (például a szerződéstől való jogosulatlan elállás esetén alkalmazandó alternatív szankciókat) tartalmazó kikötés esetében a szerződéses jogviszonyban fennmaradnak a feltétel azon részei, amelyek egyébként is megfelelnek a diszpozitív nemzeti jognak és nem minősülnek tisztességtelennek?

         (1)  HL 1993. L 95, 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.


title: C-626/21. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2021. október 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Funke Sp. z o.o.

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/13

      A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2021. október 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Funke Sp. z o.o.
      (C-626/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/18)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Funke Sp. z o.o.

         Alperes hatóság: Landespolizeidirektion Wien

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

      Úgy kell-e értelmezni

                  —

                  a 765/2008/EK rendelettel (1) és az 596/2009/EK rendelettel (2) módosított, az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, (3) különösen annak 12. cikkét és II. mellékletét,

                  —

                  a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL 2008. L 218., 30. o.), különösen annak 20. és 22. cikkét, valamint

                  —

                  az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló, 2018. november 8-i (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozatot, (4) hogy

                  1.

                  e rendelkezésekből közvetlenül következik a gazdasági szereplőknek a RAPEX-értesítés kiegészítéséhez való joga?

                  2.

                  az Európai Bizottság (Bizottság) rendelkezik hatáskörrel az ilyen kérelem elbírálására?
                  vagy

                  3.

                  az adott tagállam hatósága rendelkezik hatáskörrel az ilyen kérelem elbírálására?
                  (A harmadik kérdésre adott igenlő válasz esetén:)

                  4.

                  az ilyen határozattal szembeni (nemzeti) bírósági jogorvoslatnál elegendő, ha azt nem minden gazdasági szereplő számára, hanem csak a (kötelező) intézkedéssel érintett gazdasági szereplő számára biztosítják a hatóság által hozott (kötelező) intézkedéssel szemben?

         (1)  A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 218.,; 30. o.).

         (2)  A Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Negyedik rész (HL 2009. L 188., 14. o.; helyesbítés: HL 2012. L 86., 25. o.).

         (3)  HL 2002. L 11., 4. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 447. o.

         (4)  HL 2019. L 73., 121. o.


title: C-634/21. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Wiesbaden (Németország) által 2021. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OQ kontra Land Hessen

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/14

      A Verwaltungsgericht Wiesbaden (Németország) által 2021. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OQ kontra Land Hessen
      (C-634/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/19)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht Wiesbaden

         Az alapeljárás felei

         Felperes: OQ

         Alperes: Land Hessen

         Beavatkozó fél: SCHUFA Holding AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni az (EU) 2016/679 rendelet (1) 22. cikkének (1) bekezdését, hogy már valamely, az érintettnek hitel jövőbeli törlesztésével kapcsolatos képességére vonatkozó valószínűségi érték automatizált megállapítása kizárólag automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntésnek minősül, amely az érintettre nézve joghatással járna vagy őt hasonlóképpen jelentős mértékben érintené, amennyiben ezen, az érintett személyes adatai alapján megállapított értéket az adatkezelő egy adatkezelő harmadik személy részére továbbítja, és e harmadik személy az érintettel fennálló szerződéses jogviszony létrehozására, teljesítésére vagy megszüntetésére vonatkozó döntését elsősorban ezen értékre alapozza?

                  2)

                  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adott nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendelet 6. cikkének (1) bekezdését és 22. cikkét, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, amely szerint a valamely természetes személy meghatározott jövőbeli magatartására vonatkozó – a jelen esetben a természetes személy követelésekre vonatkozó információk figyelembevétele alapján fennálló fizetőképességével és fizetési hajlandóságával kapcsolatos – valószínűségi értéknek az e személlyel fennálló szerződéses jogviszony létesítésére, teljesítésére vagy megszüntetésére vonatkozó döntés céljából történő felhasználása (scoring [pontozásos hitelbírálat]) csak akkor megengedett, ha bizonyos, az előzetes döntéshozatal iránti kérelem indokolásában részletesen kifejtett feltételek teljesülnek?

         (1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.).


title: C-651/21. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2021. október 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Ya. M.

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/15

      A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2021. október 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. Ya. M.
      (C-651/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/20)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Sofiyski rayonen sad

         Az alapeljárás felei

         Kérelmező: M. Ya. M.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 650/2012/EU rendelet (1) 13. cikkét a jogbiztonság védelmének elvével összefüggésben, hogy azzal ellentétes, hogy miután az örökös a szokásos tartózkodási helye szerinti állam bíróságánál már nyilvántartásba vetette az olyan örökhagyó örökségének elfogadását, illetve visszautasítását, aki halálakor az Európai Unió másik államában rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel, az utóbbi államban a megtörtént visszautasítás, illetve elfogadás újabb nyilvántartásba vételét kérjék?

                  2)

                  Ha az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy megengedett az újabb nyilvántartásba vétel: Úgy kell-e értelmezni a 650/2012/EU rendelet 13. cikkét a jogbiztonság védelmének és az uniós jog hatékony érvényesítésének elvével, valamint az államok EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti együttműködési kötelezettségével összefüggésben, hogy azok lehetővé teszik, hogy a közös örökhagyó örökségének az egyik örökös általi, az ezen örökös szokásos tartózkodási helye szerinti államban megtörtént visszautasításának nyilvántartásba vételét olyan másik örökös kérje, aki abban az államban tartózkodik, amelyben az örökhagyó a halálakor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, annak ellenére, hogy az utóbbi állam eljárásjoga nem teszi lehetővé az örökség visszautasításának más nevében történő nyilvántartásba vételét?

         (1)  Az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 201., 107. o.; helyesbítések: HL 2012. L 344., 3. o., HL 2013. L 60., 140. o., HL 2019. L 243., 9. o.).


title: C-653/21. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2021. október 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Syndicat Uniclima kontra Ministre de l'Intérieur

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/15

      A Conseil d’État (Franciaország) által 2021. október 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Syndicat Uniclima kontra Ministre de l'Intérieur
      (C-653/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/21)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d’État

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Syndicat Uniclima

         Alperes: Ministre de l'Intérieur

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  A 2006/42/EK irányelv, (1) a 2014/35/EU irányelv, (2) valamint a 2014/68/EU irányelv (3) által előírt harmonizáció felhatalmazza-e – és adott esetben milyen feltételek mellett és korlátok között – a tagállamokat arra, hogy biztonsági követelményeket írjanak elő az ezen irányelvek hatálya alá tartozó berendezésekre, amennyiben e biztonsági követelmények nem járnak az olyan berendezések módosításával, amelyek – amint azt a „CE-jelölés” feltüntetése tanúsítja – megfelelnek ezen irányelvek előírásainak?

                  2)

                  Az ezen irányelvek által előírt harmonizáció felhatalmazza-e a tagállamokat arra, hogy e berendezéseknek kizárólag a közönséget fogadó intézményekben történő használatára vonatkozóan és a különleges tűzbiztonsági kockázatokra tekintettel olyan biztonsági követelményeket írjanak elő, amelyek a berendezések módosításával járhatnak, jóllehet ezek – amint azt a „CE-jelölés” feltüntetése is tanúsítja – megfelelnek az irányelvek követelményeinek?

                  3)

                  Az előző kérdésre adott nemleges válasz esetén, adható-e igenlő válasz abban az esetben, ha a szóban forgó biztonsági követelmények egyrészről csak a fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2014. április 16-i 517/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott célkitűzéseknek megfelelően a fluortartalmú üvegházhatású gázokhoz képest alternatívát jelentő hűtőközegeknek az ugyanezen berendezésekben történő használatát ellensúlyozzák, másrészt pedig csak azokra a berendezésekre vonatkoznak, amelyeknél, jóllehet megfelelnek ezen irányelvek követelményeinek, a gyúlékony hűtőközegek használata esetén a tűzveszély tekintetében nem biztosított a hermetikus lezárás?

         (1)  A gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006. L 157., 24. o.; helyesbítés: HL 2007. L 76., 35. o.).

         (2)  A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 96., 357. o.).

         (3)  A nyomástartó berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. május 15-i 2014/68/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2014. L 189., 164. o.; helyesbítés: HL 2015. L 157., 112. o.).

         (4)  A fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 150., 195. o.; helyesbítés: HL 2016. L 151., 21. o.).


title: C-655/21. sz. ügy: A Rayonen sad Nesebar (Bulgária) által 2021. október 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – G. ST. T elleni büntetőeljárás

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/16

      A Rayonen sad Nesebar (Bulgária) által 2021. október 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – G. ST. T elleni büntetőeljárás
      (C-655/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/22)
      Az eljárás nyelve: bolgár

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Rayonen sad Nesebar

         Az alap-büntetőeljárás résztvevői

      G. ST. T.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Összeegyeztethetők-e a 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (1) megállapított szabályokkal a szellemi tulajdonjogok jogellenes gyakorlásával okozott károk tekintetében azon jogszabályok és ítélkezési gyakorlat, amelyek szerint a jogosult részéről felmerült kár az NK 172b. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti bűncselekmények tényállási elemeinek minősül?

                  2)

                  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: összeegyeztethető-e a 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított szabályokkal a Bolgár Köztársaságban az ítélkezési gyakorlat által a kár megállapítása érdekében felállított azon vélelem, amely a kár összegét az eladásra kínált áruknak a jogszerűen gyártott áruk kiskereskedelmi ára alapján kiszámított értékében állapítja meg?

                  3)

                  Összeegyeztethetők-e a bűncselekmények törvényességének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 49. cikkében rögzített elvével az olyan jogszabályok, amelyekből hiányzik a szabálysértés (a jelenleg hatályos ZMGO 127. cikkének (1) bekezdése és a 2016-ban hatályos ZMGO 81. cikkének (1) bekezdése) és az NK 172b. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmény, valamint – az első kérdésre adott nemleges válasz esetén – az NK 172b. cikkének (2) bekezdése szerinti bűncselekmény közötti elhatárolás?

                  4)

                  Összeegyeztethetők-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvvel (a büntetések súlyossága nem lehet aránytalan a bűncselekményhez mérten) az NK 172b. cikkének (2) bekezdésében előírt büntetések (öt évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, valamint 5000 levától [BGN] 8000 BGN-ig terjedő pénzbüntetés)?

         (1)  A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.).


title: C-656/21. sz. ügy: A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2021. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IM GESTÃO DE ATIVOS – SOCIEDADE GESTORA DE ORGANISMOS DE INVESTIMENTO COLETIVO, S. A. és társai kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/17

      A Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugália) által 2021. október 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IM GESTÃO DE ATIVOS – SOCIEDADE GESTORA DE ORGANISMOS DE INVESTIMENTO COLETIVO, S. A. és társai kontra Autoridade Tributária e Aduaneira
      (C-656/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/23)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: IM GESTÃO DE ATIVOS – SOCIEDADE GESTORA DE ORGANISMOS DE INVESTIMENTO COLETIVO, S. A. és társai

         Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétes-e a 2008/7/EK irányelv (1) 5. cikkének (2) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, mint a Código do Imposto do Selo [a bélyegilletékről szóló törvénykönyv] 17.3.4. szakasza, amely bélyegilletéket vet ki a bankok azon díjaira, amelyet a nyílt végű értékpapír-befektetési alapok kezelőinek számítanak fel olyan szolgáltatások nyújtásáért, amelyek új befektetési jegyek jegyzésére irányuló tevékenységből állnak, azaz a befektetési alapok számára az alapok által kibocsátott új befektetési jegyek jegyzése révén új tőkebeáramlást biztosítanak?

                  2)

                  Ellentétes-e a 2008/7/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely bélyegilletéket vet ki az alapkezelő társaságok által a nyílt végű értékpapír-befektetési alapoknak felszámított alapkezelői díjakra, amennyiben ezek az alapkezelői díjak magukba foglalják azt a díjat, melyet a bankok a fent említett tevékenységért felszámítottak az alapkezelő társaságoknak?

         (1)  A tőkeemelést [helyesen: tőkefelhalmozást] terhelő közvetett adókról szóló, 2008. február 12-i 2008/7/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 46., 11. o.)


title: C-668/21. sz. ügy: Az Augstākā tiesa (Senāts) (Lettország) által 2021. november 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA Druvnieks kontra Lauku atbalsta dienests

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/18

      Az Augstākā tiesa (Senāts) (Lettország) által 2021. november 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA Druvnieks kontra Lauku atbalsta dienests
      (C-668/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/24)
      Az eljárás nyelve: litván

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Augstākā tiesa (Senāts)

         Az alapeljárás felei

         Felperes az elsőfokú eljárásban és a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: SIA Druvnieks

         Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Lauku atbalsta dienests

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Indokolt-e a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 60. cikkének alkalmazása, ha a támogatást igénylő társaság tulajdonosának egy másik vállalkozása követett el pénzügyi szabálytalanságot, amelynek pénzügyi következményeit nem kezelték, és a támogatást igénylő társaság az említett másik vállalkozás mezőgazdasági tevékenységét ténylegesen átvette?

                  2)

                  Alkalmazható-e a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke oly módon, hogy az említett rendelet 64. cikke (4) bekezdésének d) pontjában előírt igazgatási szankció valamely személy általi kijátszása akkor is megállapítható, ha a felperes társasággal, illetve annak tulajdonosával szemben nem hoztak igazgatási szankció kiszabásáról szóló, a támogatás potenciális igénylői közüli kizárását eredményező határozatot?

                  3)

                  Alkalmazható-e a 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke oly módon, hogy a projektjavaslat vizsgálatáért felelős hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a támogatást igénylő társaság tulajdonosának korábbi tulajdonában lévő vállalkozások megfelelnek-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet (2) 2. cikke (14) pontjában foglaltaknak, és amennyiben a feltételek nem teljesülnek, a projektjavaslatot el kell utasítania a ténybeli körülmények további egyedi értékelése nélkül?

         (1)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.).

         (2)  HL 2014. L 193., 1. o.


title: C-686/21. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2021. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VW, Legea S.r.l. kontra SW, CQ, ET, VW, Legea S.r.l.

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/18

      A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2021. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VW, Legea S.r.l. kontra SW, CQ, ET, VW, Legea S.r.l.
      (C-686/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/25)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperes: VW, Legea S.r.l.

         Alperesek: SW, CQ, ET, VW, Legea S.r.l.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  A fent hivatkozott közösségi jogi szabályok (1) azzal, hogy az európai uniós védjegy jogosultjának kizárólagos jogáról és egyidejűleg annak lehetőségéről rendelkeznek, hogy a jogosultság egyszerre több személyt is megillethet, azt eredményezik-e, hogy a közös védjegy kizárólagos, ingyenes és határozatlan időre szóló használatának harmadik személyek részére történő engedélyezéséről a társjogosultak többsége határozhat, vagy pedig ahhoz egyhangú hozzájárulás szükséges?

                  2.

                  E második esetben a több személy közös tulajdonát képező nemzeti és közösségi védjegy esetében összeegyeztethető-e a közösségi jogi elvekkel az az értelmezés, amely szerint az egyhangú határozat alapján harmadik személy részére ingyenesen és határozatlan időre használatba adott védjegy egyik társjogosultja sem mondhatja fel egyoldalúan a fent említett határozatot; vagy pedig azt az ezzel ellentétes értelmezést kell a közösségi jogi elvekkel összhangban állónak tekinteni, amely kizárja, hogy a társjogosultak tartósan kötve legyenek az eredeti nyilatkozatukhoz, és így mentesülhetnek az alól, ami hatást gyakorol az engedélyező aktusra is?

         (1)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2015. december 16-i (EU) 2015/2436 tanácsi irányelv (HL 2015. L 336., 1. o.); az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.).


title: C-688/21. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2021. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Confédération paysanne, Réseau Semences Paysannes, Les Amis de la Terre France, Collectif vigilance OGM et Pesticides 16, Vigilance OG2M, CSFV 49, OGM: dangers, Vigilance OGM 33 kontra Premier ministre, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentationkontra

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/19

      A Conseil d'État (Franciaország) által 2021. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Confédération paysanne, Réseau Semences Paysannes, Les Amis de la Terre France, Collectif vigilance OGM et Pesticides 16, Vigilance OG2M, CSFV 49, OGM: dangers, Vigilance OGM 33 kontra Premier ministre, Ministre de l'Agriculture et de l'Alimentationkontra
      (C-688/21. sz. ügy)
      (2022/C 37/26)
      Az eljárás nyelve: francia

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Conseil d’État (Franciaország)

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: Confédération paysanne, Réseau Semences Paysannes, Les Amis de la Terre France, Collectif vigilance OGM et Pesticides 16, Vigilance OG2M, CSFV 49, OGM: dangers, Vigilance OGM 33

         Alperesek: Premier ministre, Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation

         Másik fél: Fédération française des producteurs d’oléagineux et de protéagineux

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell e értelmezni a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12 i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, (1) 3. cikkének (1) bekezdését ezen irányelv I. B. mellékletének 1. pontjával összefüggésben és (17) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy a mutagenezis technikáinak/módszereinek megkülönböztetése érdekében azon technikákon, illetve módszereken, amelyeket a Bíróság 2018. július 25 i ítélete értelmében már hagyományosan számos alkalmazásban használnak és amelyek biztonságossága régóta bebizonyosodott, csak azon módszerek értendők, amelyek során a mutagén anyag módosítja a szervezet genetikai anyagát, vagy a szervezetnek az alkalmazott eljárás által előidézett, valamennyi változása figyelembe veendő, ideértve a szomaklonális variációkat is, amelyek várhatóan veszélyesek az emberi egészség és a környezet szempontjából?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdését az ezen irányelv I. B. mellékletének 1. pontjával összefüggésben és (17) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy annak meghatározásához, hogy valamely mutagenezis technikát/módszert a Bíróság 2018. július 25-i ítélete értelmében már hagyományosan számos alkalmazásban használnak-e és biztonságossága régóta bebizonyosodott-e, az ezen technikával/módszerrel létrehozott szervezetek szántóföldi növénykultúrái vehetők csak figyelembe, vagy az e kultúrákhoz nem kapcsolódó kutatási munkák és publikációk is figyelembe vehetők, és ha igen, ezek közük kizárólag azok, amelyek az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt veszélyekkel foglalkoznak?

         (1)  HL 2001. L 106., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 77. o.


title: C-694/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-152/19. sz., Brunswick Bowling Products LLC kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 8-án hozott ítélete ellen a Brunswick Bowling Products LLC által 2021. november 17-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/20

      A Törvényszék (második tanács) T-152/19. sz., Brunswick Bowling Products LLC kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 8-án hozott ítélete ellen a Brunswick Bowling Products LLC által 2021. november 17-én benyújtott fellebbezés
      (C-694/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 37/27)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Brunswick Bowling Products LLC (képviselők: R. Martens avocat)

         A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Svéd Királyság

         A fellebbező kérelmei

      A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott ítélet rendelkező részének 1) és 2) pontját;

                  —

                  és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;

                  —

                  vagy, másodlagosan, helyezze hatályon kívül a megtámadott ítélet rendelkező részének 1) és 2) pontját, és határozzon az első fokon benyújtott keresetről, továbbá teljes egészében semmisítse meg az (EU) 2018/1960 bizottsági végrehajtási határozatot; (1)

                  —

                  minden esetben az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Az első, az EUMSZ 263. cikknek és az EUMSZ 256. cikk (1) bekezdésének, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (1) bekezdésének, továbbá a megfelelő ügyintézés elvének a megsértésére alapított jogalap, mivel a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elmulasztotta azon információk értékelését, amelyekre a Bizottság a végső határozatának elfogadása érdekében támaszkodott, illetve amelyeket ennek során figyelmen kívül hagyott, és amikor ennélfogva nem vett figyelembe minden releváns szempontot, jóllehet amennyiben a Bizottságnak kell gondoskodnia arról, hogy a lehető legteljesebb és megbízhatóbb információk álljanak a rendelkezésére, a Törvényszék által a bizottsági határozat jogszerűsége vonatkozásában folytatott megfelelő felülvizsgálat magában foglalja annak ellenőrzését, hogy a Bizottság minden releváns információt figyelembe vett-e, és hogy adott esetben a Bizottság által alapul vett információk tényszerűen pontosak, megbízhatók és következetesek-e.
      A második, az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének, valamint a Charta 41. cikke (1) bekezdésének és 41. cikke (2) bekezdése c) pontjának, továbbá az indokolási kötelezettségnek a megsértésére alapított jogalap, mivel a Törvényszék nem nyújtott kellően részletes és érvekkel alátámasztott indokolást, jóllehet az indokolási kötelezettségének megfelelően a Törvényszéknek úgy kell levezetnie az indokolást, hogy lehetővé tegye a fellebbező számára, hogy meggyőződhessen a meghozott döntés indokairól.

         (1)  A Brunswick Bowling & Billiards által gyártott tekebábu-felállító gép egy típusa és az adott típusú tekebábu-felállító géppel együtt használandó kiegészítő készlet forgalomba hozatalának betiltása, valamint a már forgalomba hozott gépek piacról való kivonása érdekében Svédország által a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján hozott védintézkedésről szóló, 2018. december 10-i (EU) 2018/1960 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2018. L 315., 29. o.).


title: C-701/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-639/14. RENV., T-352/15. és T-740/17. sz., Dimosia Epicheirisi Elektrismou AE (DEI) kontra a Mytilinaios AE – Omilos Epicheiriseon által támogatott Európai Bizottság egyesített ügyekben 2021. szeptember 22-én hozott ítélete ellen a Mytilinaios AE – Omilos Epicheiriseon által 2021. november 19-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/21

      A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-639/14. RENV., T-352/15. és T-740/17. sz., Dimosia Epicheirisi Elektrismou AE (DEI) kontra a Mytilinaios AE – Omilos Epicheiriseon által támogatott Európai Bizottság egyesített ügyekben 2021. szeptember 22-én hozott ítélete ellen a Mytilinaios AE – Omilos Epicheiriseon által 2021. november 19-én benyújtott fellebbezés
      (C-701/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 37/28)
      Az eljárás nyelve: görög

         Felek

         Fellebbező: Mytilinaios AE – Omilos Epicheiriseon (képviselők: Vasileios-Spyridon Christianos és Georgios Karydis ügyvédek)

         A többi fél az eljárásban: Dimosia Epicheirisi Elektrismou AE (DEI), Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-639/14. RENV., T-352/15. és T-740/17. sz. egyesített ügyekben 2021. szeptember 22-én hozott ítéletét;

                  —

                  amennyiben szükséges, az ügyet határozathozatal céljából utalja vissza a Törvényszékhez;

                  —

                  a DEI-t kötelezze valamennyi költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A fellebbezéssel megtámadott ítélet célja annak meghatározása volt, hogy tekintettel a DEI által a fellebbezővel szemben kiszámlázott villamosenergia-szolgáltatási díjra, a Bizottság részéről a 2015/1589 rendelet (1) 4. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett olyan kétségeknek vagy komoly nehézségeknek kellett volna-e felmerülniük az állami támogatás fennállását illetően, amelyek alapján meg kellett volna indítania a hivatalos vizsgálati eljárást.
      A fellebbező három fellebbezési jogalapot hoz fel, azt állítva, hogy a megtámadott ítéletben:

                  —

                     először is, a DEI megsemmisítés iránti kereset benyújtásával kapcsolatos eljáráshoz fűződő érdekét illetően a Törvényszék elmulasztotta megvizsgálni a „nemo auditur…” és a „venire contra factum proprium” általános jogelveket;

                  —

                     másodszor, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot egyrészt a magán gazdasági szereplőnek az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti kritériumát illetően, másrészt pedig választottbíróság állami szerv jogállásával kapcsolatban;

                  —

                     harmadszor, a Törvényszék a 2015/1589 rendelet 4. cikkének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot egyrészt azon feltételt illetően, hogy a panaszok előzetes vizsgálati szakaszában az állami támogatás fennállásával kapcsolatos kétségek vagy komoly nehézségek álljanak fenn, másrészt pedig a bizonyítási teher megfordítását illetően.

         (1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).


title: C-655/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács tanács) 2021. november 17-i végzése (Juzgado de Primera Instancia n° 38 de Barcelona [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marc Gómez del Moral Guasch kontra Bankia SA (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Jelzálogkölcsön-szerződés – Változó kamat – Jelzálog-referenciamutató (IRPH) – Az átláthatóságnak a nemzeti bíró általi felülvizsgálata – A szerződéses feltételek tisztességtelen jellegének értékelése – A semmisség megállapításának következményei – 2020. március 3-i Gómez del Moral Guasch ítélet (C-125/18, EU:C:2020:138) – Új kérdések)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/2

      A Bíróság (kilencedik tanács tanács) 2021. november 17-i végzése (Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marc Gómez del Moral Guasch kontra Bankia SA
      (C-655/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Jelzálogkölcsön-szerződés - Változó kamat - Jelzálog-referenciamutató (IRPH) - Az átláthatóságnak a nemzeti bíró általi felülvizsgálata - A szerződéses feltételek tisztességtelen jellegének értékelése - A semmisség megállapításának következményei - 2020. március 3-i Gómez del Moral Guasch ítélet (C-125/18, EU:C:2020:138) - Új kérdések)
      (2022/C 37/02)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Marc Gómez del Moral Guasch

         Alperes: Bankia SA

         Rendelkező rész

                  1)

                  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelv 5. cikkét és a szerződési feltételek átláthatóságának követelményét a jelzáloghitel-szerződések keretében úgy kell értelmezni, hogy azok lehetővé teszik az eladó vagy szolgáltató számára, hogy ne foglalja bele az ilyen szerződésbe a változó kamat számítására szolgáló referenciamutató teljes fogalommeghatározást, vagy a szerződés megkötése előtt ne adjon át a fogyasztónak e mutató korábbi alakulásáról szóló tájékoztatót, arra hivatkozva, hogy az említett mutatóra vonatkozó tájékoztatást hivatalosan közzéteszik, feltéve, hogy a nyilvánosan rendelkezése álló és hozzáférhető, valamint az adott esetben az eladó vagy szolgáltató által megadott információkra tekintettel a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő átlagos fogyasztó megérthette a referenciamutató számításának konkrét módját és ezáltal pontos és érthető szempontok alapján képes volt az ilyen kikötésnek a pénzügyi kötelezettségeire gyakorolt, lehetségesen jelentős gazdasági következményeinek mérlegelésére.

                  2)

                  A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, 4. cikkének (2) bekezdését és 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy ha valamely nemzeti bíróság megállapítja, hogy egy olyan szerződéses feltételnek, amely egy jelzáloghitel-szerződésben a változó kamat kiszámítási módjának meghatározására irányul, a szövege ezen irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével vagy 5. cikkével ellentétesen nem világos és érthető, e bíróság feladata annak vizsgálata, hogy e feltétel „tisztességtelen-e” az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében.

                  3)

                  A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a nemzeti bíróság részére előírja, hogy a fogyasztó számára választási lehetőséget biztosítson egyfelől a szerződésnek a tisztességtelennek minősített, változó kamatlábat meghatározó szerződéses feltételnek a törvény által kiegészítő jelleggel előírt mutató helyettesítésével járó módosítás, másfelől – amennyiben az e kikötés nélkül nem állhat fenn – a jelzálogkölcsön-szerződésnek a teljes egészében való megsemmisítése között.

                  4)

                  A 93/13 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésével együttesen olvasott 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, ha a kölcsön változó kamatának számítására vonatkozó referencia-mutatót meghatározó tisztességtelen feltétel semmissége esetén a nemzeti bíróság e mutatót a 2020. március 3-i Gómez del Moral Guasch ítélet (C-125/18, EU:C:2020:138) 67. pontjában meghatározott feltételek betartásával olyan törvényes mutatóval helyettesíti, amely a szerződés felei közötti megállapodás hiánya esetén alkalmazandó, ha e két mutató számítási módjának összetettsége egyenértékű és a nemzeti jog a mutatók ezen helyettesítését a felek szolgáltatásai közötti egyensúly fenntartása érdekében a nem vitás ügyekre is előírja, feltéve, hogy a helyettesítő mutató ténylegesen a nemzeti jog diszpozitív rendelkezését tükrözi.

                  5)

                  A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan helyzetben, amelyben az eladó és szolgáltató, valamint a fogyasztó közötti szerződés nem maradhat fenn a tisztességtelen feltétel megsemmisítését követően, és a szerződés teljes egészében történő megsemmisítése a fogyasztót különösen hátrányos következményeknek teszi ki, a nemzeti bíróság e kikötés semmisségét kijavíthatja azáltal, hogy diszpozitív jellegű nemzeti szabállyal váltja fel úgy, hogy a behelyettesített mutatóból eredő kamatlábat a szerződés megkötésének napjától kell alkalmazni.

         (1)  Benyújtás napja: 2020/12/2.


title: C-79/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. november 17-i végzése (Juzgado de Primera Instancia n° 2 de Ibiza [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YB kontra Unión de Créditos Inmobiliarios SA (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 53. és 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Jelzáloghitel-szerződés – Változó kamatláb – Jelzáloghitel referenciamutató (IRPH) – Az átláthatóság nemzeti bíróság általi ellenőrzése – Tájékoztatási kötelezettség – A szerződési feltételek tisztességtelen jellegének értékelése – A jóhiszeműség, az egyensúly és az átláthatóság követelménye – A semmisség megállapításának következményei)

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/3

      A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. november 17-i végzése (Juzgado de Primera Instancia no 2 de Ibiza [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YB kontra Unión de Créditos Inmobiliarios SA
      (C-79/21. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 53. és 99. cikke - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Jelzáloghitel-szerződés - Változó kamatláb - Jelzáloghitel referenciamutató (IRPH) - Az átláthatóság nemzeti bíróság általi ellenőrzése - Tájékoztatási kötelezettség - A szerződési feltételek tisztességtelen jellegének értékelése - A jóhiszeműség, az egyensúly és az átláthatóság követelménye - A semmisség megállapításának következményei)
      (2022/C 37/03)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de Primera Instancia no 2 de Ibiza

         Az alapeljárás felei

         Felperes: YB

         Alperes: Unión de Créditos Inmobiliarios SA

         Rendelkező rész

                  1)

                  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 5. cikkét, valamint a szerződéses feltételek átláthatóságának követelményét egy jelzáloghitel-szerződés keretében úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás és nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely az eladót vagy szolgáltatót mentesíti azon kötelezettsége alól, hogy egy jelzáloghitel-szerződés megkötése során tájékoztassa a fogyasztót arról, hogy miként alakult a múltban, legalábbis az utolsó két évben, a referencia-mutató legalább egy olyan másik mutatóval összehasonlítva, mint az Euribor, feltéve, hogy ez a nemzeti szabályozás és ítélkezési gyakorlat lehetővé teszi a bíróság számára, hogy meggyőződhessen legalább arról, hogy a nyilvánosan rendelkezésre álló és hozzáférhető információkra, illetve – adott esetben – az eladó vagy szolgáltató által benyújtott információkra tekintettel egy szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó képes volt megérteni a referencia-mutató számítási módjának konkrét működését, és ennek megfelelően pontos és érthető kritériumok alapján értékelni egy ilyen feltételnek a pénzügyi kötelezettségekre gyakorolt, potenciálisan jelentős következményeit.

                  2)

                  A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás és nemzeti ítélkezési gyakorlat, amelyek azt állapítják meg, hogy az eladó vagy szolgáltató jóhiszeműségének hiánya szükséges előfeltétele egy fogyasztóval kötött szerződés valamely nem átlátható feltétele tartalma bármely vizsgálatának. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak meghatározása, az alapügy valamennyi releváns körülményére figyelemmel úgy kell-e tekinteni az eladót vagy szolgáltatót, mint aki jóhiszeműen cselekedett, amikor egy, a törvény által előírt mutatót alkalmazott, és hogy az e mutatót tartalmazó feltétel olyan jellegű-e, hogy az jelentős egyenlőtlenséget okozhat a fogyasztó hátrányára a feleknek a szerződésből eredő jogai és kötelezettségei tekintetében.

                  3)

                  A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, ha egy kölcsön változó kamatainak számítására szolgáló referencia-mutatót rögzítő tisztességtelen szerződéses feltétel semmissége esetén a nemzeti bíróság e mutatót egy, a felek ellenkező értelmű megállapodásának hiányában alkalmazandó törvényes mutatóval helyettesíti, amennyiben e két mutató ugyanazon hatásokkal jár, feltéve, hogy tiszteletben tartják a 2020. március 3-i Gómez del Moral Guasch ítélet (C 125/18, EU:C:2020:138) 67. pontjában előírt feltételeket.

                  4)

                  A Juzgado de Primera Instancia no 2 de Ibiza (ibizai 2. sz. elsőfokú bíróság, Spanyolország) által előterjesztett tizenhatodik kérdés nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

         (1)  A benyújtás időpontja: 2021. február 9.


title: C-327/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-193/18. sz., Andreas Stihl kontra EUIPO ügyben 2021. március 24-én hozott ítélete ellen a Giro Travel Company SRL által 2021. május 25-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/4

      A Törvényszék (kilencedik tanács) T-193/18. sz., Andreas Stihl kontra EUIPO ügyben 2021. március 24-én hozott ítélete ellen a Giro Travel Company SRL által 2021. május 25-én benyújtott fellebbezés
      (C-327/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 37/04)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: Giro Travel Company SRL (képviselő: C. N. Frisch avocat)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. november 26-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Giro Travel Company SRL maga viseli saját költségeit.


title: C-360/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-191/20. sz., FCA Italy kontra EUIPO ügyben 2021. április 28-án hozott ítélete ellen az FCA Italy SpA által 2021. június 9-én benyújtott fellebbezés

text:
               2022.1.24.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 37/5

      A Törvényszék (kilencedik tanács) T-191/20. sz., FCA Italy kontra EUIPO ügyben 2021. április 28-án hozott ítélete ellen az FCA Italy SpA által 2021. június 9-én benyújtott fellebbezés
      (C-360/21. P. sz. ügy)
      (2022/C 37/05)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Fellebbező: FCA Italy SpA (képviselők: F. Jacobacci, E. Truffo avvocati)

         A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
      A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. október 6-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy az FCA Italy SpA maga viseli saját költségeit.