title: C-362/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-865/16. sz., Fútbol Club Barcelona kontra Bizottság ügyben 2019. február 26-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. május 6-án benyújtott fellebbezés

text:
               15.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/11

      A Törvényszék (negyedik tanács) T-865/16. sz., Fútbol Club Barcelona kontra Bizottság ügyben 2019. február 26-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. május 6-án benyújtott fellebbezés
      (C-362/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 238/14)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         Felek

         Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: P. Němečková, B. Stromsky és G. Luengo meghatalmazottak)

         A többi fél az eljárásban: Fútbol Club Barcelona és Spanyol királyság

         A fellebbező kérelmei

      A Bíróság:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megsemmisített ítéletet;

                  —

                  utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;

                  —

                  a költségekről ne határozzon.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését értelmezte, különösen az állami támogatás általi előnyben részesítés fogalmát illetően, valamint a Bizottságnak az ezen előny fennállásának értékelésére vonatkozó kötelezettségét. Ezen egyetlen fellebbezési jogalap két részre bontható, amelyek a feltárt téves jogalkalmazásból erednek:

                  —

                  először is, a Bizottság azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy az annak meghatározására irányuló vizsgálat, hogy egy sajátos adórendszer előnyt biztosít-e a kedvezményezettek számára, nem csak a vizsgált rendszer azon elválaszthatatlan és állandó kritériumainak elemzését követeli meg, amelyek az általános rendszer alá tartozó vállalkozásokhoz viszonyítva előnyösebb helyzetbe hozhatják a kedvezményezetteket, hanem a rendszerbe nem tartozó és minden egyes adóévben változó körülményeknek betudható előnytelen elemek elemzését is, még akkor is, ha ezek az előnytelen elemek véletlenszerűek és nem alkalmasak arra, hogy szisztematikusan semlegesítsék az előnyt, ráadásul ezek nem láthatók előre a rendszer előzetes vizsgálata során;

                  —

                  másodsorban, a Törvényszék az előny fogalmának e téves értékelése alapján tévesen értelmezi a Bizottságnak a támogatási rendszer fennállásának vizsgálata keretében fennálló gondossági kötelezettségét, és tévesen alkalmazza a jogot a Bizottságra háruló bizonyítási terhet illetően, amely ebben az esetben valamely előny fennállásának bizonyítására irányul.


title: C-378/19. sz. ügy: Az Ústavný súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2019 május 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — – Prezident Slovenskej republiki

text:
               15.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/11

      Az Ústavný súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2019 május 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — – Prezident Slovenskej republiki
      (C-378/19. sz. ügy)
      (2019/C 238/15)
      Az eljárás nyelve: szlovák

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Ústavný súd Slovenskej republiky

         Az alapeljárás felei

         Felperes: — Prezident Slovenskej republiki

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy lehet-e értelmezni a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 35. cikkének (4) bekezdését — különösen ezen irányelv (33) preambulumbekezdésének tükrében —, hogy azzal ellentétes az, ha valamely tagállamban a szóban forgó irányelv átültetését szolgáló belső intézkedés módosítása az állampolgárok által közvetlenül megválasztott köztársasági elnököt megfosztja a szabályozó hatóság elnökének kinevezéséhez és visszahívásához való hatáskörétől, és azt inkább a kormány részére biztosítja, amely hatáskör-átruházás visszaállítja az irányelv átültetését megelőző jogi helyzetet?

                  2)

                  Értelmezhető-e úgy a […] 2009/72/EK irányelv 35. cikkének (5) bekezdése — különösen ezen irányelv (34) preambulumbekezdésének tükrében —, hogy azzal ellentétes az olyan belső szabályozás, amely a közérdek védelmében lehetővé teszi, hogy a minisztériumok részt vegyenek a szabályozó hatóság díjszabályozási eljárásában?

         (1)  HL 2009. L 211. 55. o.


title: C-404/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-26/18. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2019. március 12-én hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2019. május 23-án benyújtott fellebbezés

text:
               15.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/12

      A Törvényszék (második tanács) T-26/18. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2019. március 12-én hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2019. május 23-án benyújtott fellebbezés
      (C-404/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 238/16)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Fellebbező: Francia Köztársaság (képviselők: D. Colas, A.-L. Desjonquères, C. Mosser meghatalmazottak)

         A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság részlegesen helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének a T-26/18. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2019. március 12-én hozott ítéletét;

                  —

                  a Bíróság döntse el az ügyet érdemben, és semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2017. november 8-i EU/2017/2014 bizottsági végrehajtási határozatot (1) azon részében, amely 100 %-os átalánykorrekciót ír elő Franciaország tekintetében a területalapú támogatás kontrollrendszerének Felső-Korzikában megállapított hiányosságai miatt;

                  —

                  a Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A francia kormány azt kéri, hogy a Bíróság részlegesen helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet azon részében, amely keresetét elutasítja a vitatott határozatnak a „Súlyos hiányosságok a kontrollrendszerben, Korzika”, 2013-as és 2014-es évre vonatkozó részében, amennyiben az 100 %-os átalánykorrekciót alkalmaz a területalapú támogatás kontrollrendszerének Felső-Korzikában megállapított hiányosságai miatt.
      Fellebbezése alátámasztásául a francia kormány egyetlen, téves jogalkalmazásra alapított jogalapra hivatkozik. Álláspontja szerint a Törvényszék a 2015-ös iránymutatás 3.2.5 pontjában előírt feltételek téves értelmezése alapján írt elő 25 %-nál magasabb mértékű korrekciót. A Törvényszék összemosta az abban az esetben benyújtandó bizonyítékot, ha a támogatás nyújtása minden jogalapot nélkülöz vagy sérti az uniós jogi szabályokat, azzal az esettel, ha a kontrollrendszer hiányosságai kellően súlyosak ahhoz, hogy feltételezhető legyen, hogy a támogatásokat az uniós jog megsértésével nyújtották. A Törvényszék tehát tévesen ítélte meg úgy, hogy igazolható valamennyi költségnek az uniós finanszírozásból való kizárása, és hogy a 100 %-os átalánykorrekció megalapozott.

         (1)  HL 2017, L 292, 61. o.


title: C-425/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-98/16., T-196/16. és T-198/16. sz., Olaszország és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. március 19-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. május 29-én benyújtott fellebbezés

text:
               15.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/13

      A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-98/16., T-196/16. és T-198/16. sz., Olaszország és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. március 19-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. május 29-én benyújtott fellebbezés
      (C-425/19. P. sz. ügy)
      (2019/C 238/17)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: P. Stancanelli, L. Flynn, A. Bouchagiar, D. Recchia meghatalmazottak)

         A többi fél az eljárásban: Olasz Köztársaság, Banca Popolare di Bari Società Cooperativa per Azioni, Fondo interbancario di tutela dei depositi, Banca d’Italia

         A fellebbező kérelmei

                  —

                  A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (harmadik tanács) által az alábbi egyesített ügyekben 2019. március 19-én hozott ítéletet:
                  a T-98/16. sz., Olasz Köztársaság kontra Európai Bizottság ügy;
                  a T-196/16. sz., Banca Popolare di Bari S. C.p.A. kontra Európai Bizottság ügy;
                  a T-198/16. sz., Fondo interbancario di tutela dei depositi kontra Európai Bizottság ügy;

                  —

                  utasítsa el az első fokon előterjesztett kereseteket, amennyiben azok kétségbe vonják, hogy a vitatott határozat bizonyítja a vizsgált intézkedések államnak való betudhatóságával és azok állami forrásokból történő finanszírozásával kapcsolatos követelmények fennállását;

                  —

                  az ügyet az első fokon felhozott többi kereseti jogalap vizsgálata céljából utalja vissza a Törvényszék elé, és

                  —

                  az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A megtámadott ítéletben a Törvényszék megsemmisítette a vitatott határozatot azon az alapon, hogy „a Bizottság nem bizonyította jogilag megkövetelt módon azt, hogy az olasz hatóságok közreműködtek a szóban forgó intézkedés elfogadásában, sem pedig következésképpen azt, hogy ezen intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében betudható az államnak”, továbbá hogy „a megtámadott határozatban nem támasztotta alá jogilag megkövetelt módon, hogy a szóban forgó forrásokat az olasz hatóságok ellenőrizték, és hogy azok tehát ez utóbbiak rendelkezésére álltak”.
      A Bizottság azt állítja, hogy a megtámadott ítélet olyan téves jogi megfontolásokon és a tényállás olyan elferdítésén alapul, amelyek helyrehozhatatlan módon lerontják ezen ítélet következtetéseinek és rendelkező részének érvényességét. A Bizottság két fellebbezési jogalapot hoz fel:

                  —

                  A Bizottság először is azt állítja, hogy a Törvényszék két szempontból is megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését:

                              —

                              a Törvényszék tévedett a betudhatósággal és az állami forrásokkal kapcsolatos követelmények fennállásának eldöntése érdekében a Bizottság által teljesítendő bizonyítási terhet illetően, amikor előírta, hogy a Bizottság köteles pozitív módon bizonyítani, hogy az állami hatóságok a vizsgált intézkedések elfogadásához vezető minden eljárási szakaszban meghatározó befolyást gyakorolnak a támogatást nyújtó jogalanyra, mindezt csupán azért, mert ez utóbbi magánjogi jogalany;

                              —

                              a Törvényszék tévedett a betudhatósággal és az állami forrásokkal kapcsolatos követelmények fennállásának eldöntése érdekében a Bizottság által teljesítendő bizonyítási terhet illetően, amikor a Bizottság által a vitatott határozatban előadott valószínűsítő körülmények vizsgálatát és értékelését elemenként elkülönítve végezte el, anélkül hogy e körülményeket összességükben vizsgálta volna, továbbá amikor elvonatkoztatott azon tágabb összefüggésektől, amelyek kereteibe e körülmények illeszkednek.

                  —

                  Másodszor, a Törvényszék következtetései továbbá a tényállásra és a releváns olasz jogszabályok értelmezésére vonatkozó olyan súlyos tárgyi pontatlanságokban szenvednek, amelyek az ügy iratanyagából nyilvánvalóan kitűnnek.


title: T-318/19. sz. ügy: 2019. május 23-án benyújtott kereset — Thunus és társai kontra EBB

text:
               2019.7.22.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 246/36

      2019. május 23-án benyújtott kereset — Thunus és társai kontra EBB
      (T-318/19. sz. ügy)
      (2019/C 246/38)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperesek: Vincent Thunus (Contern, Luxemburg) és további 7 felperes (képviselő: L. Levi ügyvéd)

         Alperes: Európai Beruházási Bank

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  a jelen keresetet a benne foglalt jogellenességi kifogással együtt nyilvánítsa elfogadhatónak és megalapozottnak;

                  —

                  következésképpen,

                              —

                              semmisítse meg a felperesek 2019 február havi illetményelszámolásában szereplő határozatot, amely a 2019. évre 0,8%-ra korlátozta az éves illetménykiegészítést, és — ezt követően — semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő hasonló határozatokat is;

                  —

                  ebből kifolyólag kötelezze az alperest

                              —

                              (i) a 2019. évre vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának — azaz 1,2%-os mértékű emelésnek — megfelelő illetménykülönbözenek és (ii) a 2019 januárjától fizetendő illetmények összegének a 2019. évre vonatkozó 0,8%-os éves kiigazítása alkalmazásának következményeként felmerülő illetménykülönbözetnek megfelelő kártérítés, valamint (iii) a fizetendő összegek teljes kifizetéséig járó illetmények különbözete után járó késedelmi kamat, megfizetésére, amelynek kamatlába az Európai Központi Bank által az adott időszakban az irányadó refinanszírozási műveletekre megállapított kamat három százalékponttal növelt értéke alapján határozandó meg;

                  —

                  adott esetben, amennyiben az alperes magától nem mutatja be azokat, pervezető intézkedésként kötelezze őt az alábbi dokumentumok bemutatására:

                              —

                              az EBB Igazgatótanácsának 2017. július 18-i határozata (CA/505/17);

                              —

                              az Igazgatótanács díjazási albizottságának 2018 december havi jelentése;

                              —

                              az Igazgatótanács 2018. december 11-i határozata (Annex 3 to PV/19/01);

                              —

                              az Igazgatási Bizottság 2019. január 30-i határozata (MC-018-ADM-20190130);

                              —

                              a Személyzeti Igazgatóság 2019. január 18-i feljegyzése (CS-PERS/HRPLC/DIR/2019–001/ABGS)

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek az igazgatótanács 2017. július 18-i határozatával kapcsolatban két jogalapra, az igazgatási bizottság 2018 decemberi és 2019 januári határozataival kapcsolatban négy jogalapra hivatkoznak.
      Az igazgatótanács 2017. július 18-i határozatát illetően:

                  1.

                  Az első jogalap a jogbiztonság elvének megsértésén alapul.

                  2.

                  A második jogalap a jogos bizalom és a szerzett jogok megsértésén alapul.

            Az igazgatási bizottság 2018 december és 2019 január havi határozatait illetően:

                  1.

                  Az első jogalap a megtámadott aktus kibocsátója hatáskörének hiányán és a belső szabályzat 18. cikkének megsértésén alapul.

                  2.

                  A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke szerinti eljárási garanciák megsértésén alapul.

                  3.

                  A harmadik jogalap a személyzeti testülettel való konzultációs jog megsértésén alapul.

                  4.

                  A negyedik jogalap az arányosság elvének megsértésén alapul.
                  A kártérítési kérelmet illetően a felperesek a díjazás különbözetének — 1,2%-nak –(ezen emelésnek a pénzbeli juttatásokra gyakorolt hatásának beszámításával), valamint a késedelmi kamat a 2019. január 1-jétől történő megfizetését kérik.


title: T-273/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. június 5-i ítélete — Bernaldo de Quirós kontra Bizottság („Közszolgálat — Szerződéses alkalmazottak — A fegyelmi eljárás rendje — Igazgatási vizsgálat — Az IDOC megbízása — A pártatlanság elve — A megfelelő ügyintézés elve — Védelemhez való jog — Fegyelmi eljárás — A fegyveregyenlőség elve — Megrovás fegyelmi szankció — Arányosság — Nem vagyoni kár”)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/42

      A Törvényszék 2019. június 5-i ítélete — Bernaldo de Quirós kontra Bizottság
      (T-273/18. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Szerződéses alkalmazottak - A fegyelmi eljárás rendje - Igazgatási vizsgálat - Az IDOC megbízása - A pártatlanság elve - A megfelelő ügyintézés elve - Védelemhez való jog - Fegyelmi eljárás - A fegyveregyenlőség elve - Megrovás fegyelmi szankció - Arányosság - Nem vagyoni kár”)
      (2019/C 255/54)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Belén Bernaldo de Quirós (Brüsszel, Belgium) (képviselő: M. Casado García-Hirschfeld ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Berscheid, B. Mongin és R. Striani meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken alapuló és egyrészt a felperesre az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata IX. melléklete 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján megrovás szankciót kiszabó, 2017. július 6-i bizottsági határozat, valamint, amennyiben szükséges, a felperes e határozattal szemben benyújtott panaszát elutasító 2018. január 31-i határozat megsemmisítése, másrészt a felperes által e határozatok nyomán állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránti kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék Belén Bernaldo de Quiróst kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 240., 2018.7.9.


title: T-538/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. június 11-i végzése — Dickmanns kontra EUIPO („Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Megszüntető kikötést tartalmazó, határozott időre szóló szerződés — Olyan kikötés, mely abban az esetben szünteti meg a szerződést, ha az alkalmazott neve nem szerepel egy nyílt versenyvizsga tartaléklistáján — Pusztán megerősítő aktus — Keresetindítási határidő — Elfogadhatatlanság”)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/43

      A Törvényszék 2019. június 11-i végzése — Dickmanns kontra EUIPO
      (T-538/18. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Megszüntető kikötést tartalmazó, határozott időre szóló szerződés - Olyan kikötés, mely abban az esetben szünteti meg a szerződést, ha az alkalmazott neve nem szerepel egy nyílt versenyvizsga tartaléklistáján - Pusztán megerősítő aktus - Keresetindítási határidő - Elfogadhatatlanság”)
      (2019/C 255/55)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Sigrid Dickmanns (Gran Alacant, Spanyolország) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

         Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Lukošiūtė, meghatalmazott, segítője: de B. Wägenbaur ügyvéd)

         Az ügy tárgya

      Egyrészt az EUIPO 2017. december 14-i határozatának, és „szükség szerint”2013. november 28-i és 2014. június 4-i, a felperes szerződését megszüntető határozatainak megsemmisítésére, másrészt a felperesnek állítólagosan okozott kár megtérítésére irányuló, az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék Sigrid Dickmannst kötelezi a saját költségeinek, valamint az EUIPO részéről felmerült költségeknek a viselésére.

         (1)  HL C 399., 2018.11.5.


title: T-702/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. június 12-i végzése — Durand és társai kontra Parlament („Kártérítési és megsemmisítés iránti kereset — Agrárpolitika — 1/2005/EK rendelet — Állatjólét — Az európai parlamenti képviselőknek egy vizsgálati bizottság létrehozására irányuló kérelme — A Parlament álláspontja — Keresettel nem megtámadható jogi aktus — Tájékoztató aktus — Elfogadhatatlanság”)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/43

      A Törvényszék 2019. június 12-i végzése — Durand és társai kontra Parlament
      (T-702/18. sz. ügy) (1)

      („Kártérítési és megsemmisítés iránti kereset - Agrárpolitika - 1/2005/EK rendelet - Állatjólét - Az európai parlamenti képviselőknek egy vizsgálati bizottság létrehozására irányuló kérelme - A Parlament álláspontja - Keresettel nem megtámadható jogi aktus - Tájékoztató aktus - Elfogadhatatlanság”)
      (2019/C 255/56)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Pascal Durand (Párizs, Franciaország) és a végzés mellékletében megnevezett további 7 felperes (képviselők: O. Brouwer és E. Raedts ügyvédek)

         Alperes: Európai Parlament (képviselők: N. Lorenz és S. Alonso de León meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Elsődlegesen az annak megállapítása iránt az EUMSZ 265. cikk alapján benyújtott kérelem, hogy a Parlament — az Elnöki Értekezlet döntése nyomán — jogellenesen mulasztott el határozatot hozni egy vizsgálati bizottság létrehozása iránt 2018. július 17-én benyújtott kérelemről, másodlagosan a Parlament elnökének 2018. szeptember 21-i levelében szereplő határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

                  2)

                     A Törvényszék Pascal Durand-t és a mellékletben megnevezett többi felperest kötelezi a költségek viselésére.

         (1)  HL C 65., 2019.2.18.


title: T-171/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. június 7-i végzése — Hebberecht kontra EKSZ („Közszolgálat — Tisztviselők — Fegyelmi eljárás — Felfüggesztés — Az illetmény visszatartása — Az alaki követelmények megsértése — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/44

      A Törvényszék 2019. június 7-i végzése — Hebberecht kontra EKSZ
      (T-171/19. sz. ügy) (1)

      („Közszolgálat - Tisztviselők - Fegyelmi eljárás - Felfüggesztés - Az illetmény visszatartása - Az alaki követelmények megsértése - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)
      (2019/C 255/57)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Chantal Hebberecht (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: K. Bichard ügyvéd)

         Alperes: Európai Külügyi Szolgálat (képviselők: S. Marquardt és R. Spac meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Az EUMSZ 270. cikken alapuló és egyrészt az EKSZ által a felperessel 2018. szeptember 20-án közölt, az EKSZ-nek a felperest tisztségéből felfüggesztő és illetményének egy részét visszatartó határozatával szembeni panaszát elutasító határozat megsemmisítése, másrészt a felperes által állítólagosan elszenvedett nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem.

         A végzés rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja.

                  2)

                     Chantal Hebberecht viseli a saját költségeit.

         (1)  HL C 172., 2019.5.20.


title: T-319/19. sz. ügy: 2019. május 24-én benyújtott kereset — Gollnisch kontra Parlament

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/45

      2019. május 24-én benyújtott kereset — Gollnisch kontra Parlament
      (T-319/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/58)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Bruno Gollnisch (Villiers-le-Mahieu, Franciaország) (képviselő: B. Bonnefoy-Claudet ügyvéd)

         Alperes: Európai Parlament

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az Európai Parlament Elnökségének a 2018. december 10-i határozatát, és ezzel együtt az Európai Parlament elnökének az elé benyújtott igazgatási jogorvoslatot elutasító 2019. március 26-i határozatát;

                  —

                  vonassa vissza az e határozat alapján elfogadott valamennyi jogi aktust, módosítást, értesítést, határozatot és levonást;

                  —

                  ítéljen meg a felperesnek 6 500 euró összeget a jelen kereset előkészítésével összefüggésben felmerülő kiadásai címén;

                  —

                  az Európai Parlamentet kötelezze valamennyi költség viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az európai parlamenti képviselők statútuma 27. cikkének megsértésére alapított jogalap. Az említett rendelkezés megakadályozza, hogy az Elnökség megsértse a parlamenti képviselők szerzett jogait és várományait.

                  2.

                  A második, az európai parlamenti képviselők statútuma végrehajtási szabályzata 76. cikkének (3) bekezdésére alapított jogalap. A felperes álláspontja szerint az európai parlamenti képviselők statútumának 27. cikke a statútum nyugdíjalapra vonatkozó végrehajtási intézkedései rendelkezéseinek egységességét biztosítja.

                  3.

                  A harmadik, az EUSZ 223. cikk (2) bekezdésének megsértésére és az Elnökség alkalmatlanságára alapított jogalap, amennyiben az Elnökség olyan adót vezetett be a volt képviselők nyugdíjkifizetései után, amelyre nem rendelkezett jogosultsággal, mivel a parlamenti képviselőkre vonatkozó adózási ügyekben valamennyi határozat meghozatala a Tanács hatáskörébe tartozik.

                  4.

                  A negyedik, a jogbiztonság elvének és a bizalomvédelem elvének a megsértésére alapított jogalap. A megtámadott jogi aktust azon kötelezettségvállalások és az arra vonatkozó biztosítékok és megbízható garanciák alapjául szolgáló dokumentumok megsértésével hozták, amelyek értelmében az önkéntes nyugdíjalap rendszerére vonatkozóan már semmiféle módosításra nem kerül sor.

                  5.

                  Az ötödik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap. Az Európai Parlament, amely kizárólagos felelősséggel tartozik a kialakult pénzügyi helyzetért, elégtelen és egyenlőtlen intézkedéseket hozott e helyzet rendezése érdekében.

                  6.

                  A hatodik, az egyenlőség elvének a megsértésére alapított jogalap. A megtámadott határozat egyenlőtlen bánásmódot eredményez a járulékot fizető és a járulékot nem fizető, valamint a már nyugdíjba vonult és a még nem nyugdíjba vonult parlamenti képviselők között.


title: T-327/19. sz. ügy: 2019. május 30-án benyújtott kereset — Mubarak kontra Tanács

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/46

      2019. május 30-án benyújtott kereset — Mubarak kontra Tanács
      (T-327/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/59)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Mohamed Hosni Elsayed Mubarak (Kairó, Egyiptom) (képviselők: B. Kennelly QC, J. Pobjoy, Barrister, G. Martin, C. Enderby Smith és F. Holmey, Solicitors)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a 2019. március 21-i (KKBP) 2019/468 tanácsi határozatot (1) és a 2019. március 25-i (EU) 2019/489 bizottsági végrehajtási határozatot (2) a felperesre vonatkozó részükben;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes nem vizsgálta, hogy az alperes által hivatkozott eljárások és vizsgálatok kontextusában az egyiptomi hatóságok tiszteletben tartották-e a felperes európai uniós alapvető jogait, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartájának a 47. és 48. cikkét.

                  2.

                  A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes értékelési hibákat követett el annak megállapításakor, hogy a felperesnek a 2011. március 21-i 2011/172/KKBP határozat (3) 1. cikkében és a 2011. március 21-i 270/2011/EU tanácsi rendelet (4) 2. cikkében való felsorolására vonatkozó kritériumok teljesültek.

         (1)  Az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 21-i (KKBP) 2019/468 tanácsi határozat (HL 2019. L 80., 40. o.)

         (2)  Az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról szóló, 2019. március 25-i (EU) 2019/489 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2019. L 80., 1. o.)

         (3)  Az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. március 21-i 2011/172/KKBP tanácsi határozat (HL 2011. L 76., 63. o.)

         (4)  Az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. március 21-i 270/2011/EU tanácsi rendelet (HL 2011. L 76., 4. o.)


title: T-334/19. sz. ügy: 2019. június 4-én benyújtott kereset — Google és Alphabet kontra Bizottság

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/46

      2019. június 4-én benyújtott kereset — Google és Alphabet kontra Bizottság
      (T-334/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/60)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Google LLC (Mountain View, Kalifornia, Egyesült Államok), Alphabet, Inc. (Mountain View) (képviselők: C. Jeffs ügyvéd, J. Staples Solicitor, D. Beard QC és J. Williams Barrister)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg (egészben vagy részben) a COMP/AT.40411 — Google Search (AdSense) ügyben 2019. március 20-án hozott bizottsági határozatot;

                  —

                  következésképpen — vagy másodlagosan — a Törvényszék korlátlan felülvizsgálati jogkörének gyakorlásával törölje vagy csökkentse a felperesekkel szemben kiszabott bírságot; és

                  —

                  mindenesetre a Bizottságot kötelezze a felperesek részéről a jelen eljárással összefüggésben felmerült költségek és kiadások viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      A jelen kereset az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 54. cikke szerinti eljárásban (AT.40411 — Google Search [AdSense]) 2019. március 20-án hozott bizottsági határozat megsemmisítésére irányul. A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg a jogsértésekre vonatkozó mindhárom megállapítást, továbbá annak megállapítását, hogy e jogsértések egységes és folyamatos jogsértést képeztek, valamint a bírság kiszabását.
      Kerestük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

                  1.

                  Első jogalap: a megtámadott határozat téves értékelést tartalmaz a piac meghatározását, ezáltal pedig az erőfölényt illetően. Különösen, a megtámadott határozat tévesen állapítja meg, hogy:

                              —

                              a keresőhirdetések és a nem-keresőhirdetések nem versenyeznek egymással;

                              —

                              a közvetlenül értékesített hirdetések és a közvetítő útján értékesített hirdetések nem versenyeznek egymással.

                  2.

                  Második jogalap: a megtámadott határozat tévesen állapítja meg, hogy a Google úgynevezett kizárólagossági záradéka (a továbbiakban: felület-kizárólagossági záradék) visszaélésszerű volt. A megtámadott határozat:

                              —

                              a felület-kizárólagossági záradékot tévesen minősíti kizárólagos beszerzési kötelezettségnek;

                              —

                              tévesen állapítja meg, hogy a határozatban nem kellett elemezni, hogy a felület-kizárólagossági záradéknak valószínűsíthetően versenyellenes hatásai voltak-e;

                              —

                              elmulasztja bizonyítani, hogy a felület-kizárólagossági záradék — bármi is legyen annak minősítése — valószínűsíthetően korlátozza a versenyt.

                  3.

                  Harmadik jogalap: a megtámadott határozat tévesen állapítja meg, hogy a Google kiemelt elhelyezési és minimum Google-hirdetési záradéka (a továbbiakban: elhelyezési záradék) visszaélésszerű volt. A megtámadott határozat:

                              —

                              tévesen minősíti az elhelyezési záradékot;

                              —

                              elmulasztja bizonyítani, hogy az elhelyezési záradék valószínűsíthetően korlátozza a versenyt.

                  4.

                  Negyedik jogalap: a megtámadott határozat tévesen állapítja meg, hogy a Google egyenértékű hirdetések engedélyezésével kapcsolatos záradéka (a továbbiakban: módosítási záradék) visszaélésszerű volt. A vitatott határozat:

                              —

                              nem bizonyítja, hogy a módosítási záradék valószínűsíthetően korlátozza a versenyt;

                              —

                              másodlagosan, tévesen figyelmen kívül hagyja, hogy a módosítási záradék objektíve igazolt volt, mivel védte a honlapok használóit, a honlapszerkesztőket, a hirdetőket és a Google-t, és/vagy bármilyen piaclezáró hatást semlegesítettek a záradékból eredő előnyök.

                  5.

                  Ötödik jogalap: a megtámadott határozat tévesen szab ki bírságot, és tévesen számítja ki azt. A megtámadott határozat:

                              —

                              elmulasztja figyelembe venni, hogy a Google részéről nem állt fenn szándékosság vagy gondatlanság, továbbá hogy a Bizottság kötelezettségvállalások céljára kiválasztotta az ügyet;

                              —

                              másodlagosan, tévesen számítja ki a bírságot;

                              —

                              továbbá, illetve harmadlagosan, nem tartja tiszteletben az arányosság elvét.


title: T-336/19. sz. ügy: 2019. május 31-én benyújtott kereset — BZ kontra Bizottság

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/48

      2019. május 31-én benyújtott kereset — BZ kontra Bizottság
      (T-336/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/61)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: BZ (képviselő: C. Mourato ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg a 2018. július 25-i európai bizottsági határozatot, amelynek tárgya a felperesnek a próbaidőt értékelő előzetes jelentés alapján való elbocsátása;

                  —

                  kötelezze a Bizottságot a következő különálló kártérítések felperes javára történő megfizetésére:

                              —

                              az elbocsátásról szóló határozat által kiváltott nem vagyoni kár címén 5 000 euró;

                              —

                              a jóhírnévnek az elbocsátásról szóló határozat általi megsértése miatti kár címén 5 000 euró;

                              —

                              az elbocsátás miatt a felperes egészségi állapotára gyakorolt káros hatások által kiváltott vagyoni kár címén 10 000 euró;

                              —

                              a felperes szabálytalan elbocsátása miatti jövedelem-kieséssel kapcsolatos vagyoni kár címén 58 900 euró;

                  —

                  a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikke alapján az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az igazgatási és fegyelmi vizsgálatokkal kapcsolatos eljárási garanciák megsértésére, a védelemhez való jog megsértésére és az ártatlanság vélelmének megsértésére alapított jogalap.

                  2.

                  A második, az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikke (1) bekezdésének, a próbaidővel kapcsolatos jogok megsértésére és ebből következően az adminisztráció nyilvánvaló értékelési hibájára alapított jogalap.

                  3.

                  A harmadik, az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikke (2) bekezdésének, valamint az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

                  4.

                  A negyedik, az egyenlő bánásmód megsértésére alapított jogalap.

                  5.

                  Az ötödik, a fent hivatkozott szabálytalanságok miatti különös kártérítési kérelemre alapított jogalap.


title: T-341/19. sz. ügy: 2019. június 6-án benyújtott kereset — Martínez Albainox kontra EUIPO — Taser International (TASER)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/49

      2019. június 6-án benyújtott kereset — Martínez Albainox kontra EUIPO — Taser International (TASER)
      (T-341/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/62)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Martínez Albainox, SL (Albacete, Spanyolország) (képviselő: J. Carbonell Callicó ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Taser International, Inc. (Scottsdale, Arizona, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: fekete, sárga és piros színű TASER európai uniós ábrás védjegy — 12 817 052. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. március 20-án hozott határozata (R 1577/2018-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és kifejezetten mondja ki, a 12 817 052. sz. TASER európai uniós védjegy érvényességét a 8. osztályba tartozó valamennyi áru vonatkozásában;

                  —

                  az EUIPO-t és a Taser International, Inc. beavatkozó felet kötelezze a Törvényszék előtti eljárás valamennyi költségének viselésére, a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontjával együttesen értelmezett 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontjával együttesen értelmezett 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.


title: T-342/19. sz. ügy: 2019. június 6-án benyújtott kereset — Martínez Albainox kontra EUIPO — Taser International (TASER)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/50

      2019. június 6-án benyújtott kereset — Martínez Albainox kontra EUIPO — Taser International (TASER)
      (T-342/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/63)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Martínez Albainox, SL (Albacete, Spanyolország) (képviselő: J. Carbonell Callicó ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Taser International, Inc. (Scottsdale, Arizona, Egyesült Államok)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: fekete, sárga és piros színű TASER európai uniós ábrás védjegy — 11 710 134. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. március 20-án hozott határozata (R 1576/2018-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és kifejezetten mondja ki, a 11 710 134. sz. TASER európai uniós védjegy érvényességét a 18. és 25. osztályba tartozó valamennyi áru vonatkozásában;

                  —

                  az EUIPO-t és a Taser International, Inc. beavatkozó felet kötelezze a Törvényszék előtti eljárás valamennyi költségének viselésére, a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontjával együttesen értelmezett 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.


title: T-379/19. sz. ügy: 2019. június 7-én benyújtott kereset — Decathlon kontra EUIPO — Athlon Custom Sportswear (athlon custom sportswear)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/51

      2019. június 7-én benyújtott kereset — Decathlon kontra EUIPO — Athlon Custom Sportswear (athlon custom sportswear)
      (T-379/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/64)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Decathlon (Villeneuve-d’Ascq, Franciaország) (képviselők: A. Cléry és C. Devernay ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Athlon Custom Sportswear P. C. (Kallithea, Görögország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: az athlon custom sportswear európai uniós ábrás védjegy bejelentése — 16 162 596. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. március 27-én hozott határozata (R 1724/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  adjon helyt a keresetnek;

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  hagyja helyben a B 002879164. sz. ügyben 2018. július 6-án hozott felszólalási határozatot;

                  —

                  utasítsa el a 016162596. sz. athlon custom sportswear védjegy lajstromozását;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás költségeinek viselését is.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-350/19. sz. ügy: 2019. június 11-én benyújtott kereset — Bontempi és társai kontra EUIPO — Sand Cph (WhiteSand)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/52

      2019. június 11-én benyújtott kereset — Bontempi és társai kontra EUIPO — Sand Cph (WhiteSand)
      (T-350/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/65)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Emanuela Bontempi (Montemarciano, Olaszország) és 6 másik felperes (képviselők: S. Rizzo és O. Musco ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Sand Cph A/S (Koppenhága, Dánia)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentői: a felperesek

         A vitatott védjegy: a WhiteSand európai uniós ábrás védjegy bejelentése — 16 416 596. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. április 2-án hozott határozata (R 1913/2018-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

      Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-352/19. sz. ügy: 2019. június 10-én benyújtott kereset — Gamma-A kontra EUIPO — Piejūra (Élelmiszerek csomagolása)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/53

      2019. június 10-én benyújtott kereset — Gamma-A kontra EUIPO — Piejūra (Élelmiszerek csomagolása)
      (T-352/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/66)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Gamma-A SIA (Riga, Lettország) (képviselő: M. Liguts ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Piejūra SIA (Nīcas novads, Lettország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

         A vitatott formatervezési minta: 2022 772–0001. sz. európai uniós formatervezési minta (Élelmiszerek csomagolása)

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. március 12-én hozott határozata (R 2516/2017-3. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és állapítsa meg a formatervezési minta érvényességét;

                  —

                  az EUIPO-t és a megsemmisítést kérelmezőt kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  a 6/2002 rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-353/19. sz. ügy: 2019. június 10-én benyújtott kereset — Gamma-A kontra EUIPO — Piejūra (Élelmiszerek csomagolása)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/54

      2019. június 10-én benyújtott kereset — Gamma-A kontra EUIPO — Piejūra (Élelmiszerek csomagolása)
      (T-353/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/67)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Gamma-A SIA (Riga, Lettország) (képviselő: M. Liguts ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Piejūra SIA (Nīcas novads, Lettország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

         A vitatott formatervezési minta: 1819 558–0002. sz. európai uniós formatervezési minta (Élelmiszerek csomagolása)

         A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. március 12-én hozott határozata (R 2543/2017-3. sz. ügy).

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és állapítsa meg a vitatott formatervezési minta érvényességét;

                  —

                  az EUIPO-t és a megsemmisítést kérelmezőt kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  a 6/2002 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megsértése;

                  —

                  a 6/2002 rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-354/19. sz. ügy: 2019. június 11-én benyújtott kereset — Palacio Domecq kontra EUIPO — Domecq Bodega Las Copas (PALACIO DOMECQ 1778)

text:
               29.7.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/55

      2019. június 11-én benyújtott kereset — Palacio Domecq kontra EUIPO — Domecq Bodega Las Copas (PALACIO DOMECQ 1778)
      (T-354/19. sz. ügy)
      (2019/C 255/68)
      A keresetlevél nyelve: spanyol

         Felek

         Felperes: Palacio Domecq, SL (Madrid, Spanyolország) (képviselő: A. Otero Iglesias ügyvéd)

         Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Domecq Bodega Las Copas, SL (Jerez de la Frontera, Spanyolország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

         A vitatott védjegy: a PALACIO DOMECQ 1778 európai uniós ábrás védjegy bejelentése — 11 499 506. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. március 28-án hozott határozata (R 867/2018-1. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  adjon helyt a keresetnek és változtassa meg a megtámadott határozatot, teljes egészében helyt adva az e fél által az EUIPO felszólalási osztályának határozata ellen benyújtott fellebbezésnek, teljes egészében elutasítva a felszólaló által benyújtott csatlakozó fellebbezést, illetve ennek következtében teljes egészében elutasítva a beavatkozó fél felszólalását;

                  —

                  másodlagosan, adott esetben, helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és utalja vissza az ügyet az EUIPO fellebbezési tanácsa elé abból a célból, hogy az hozzon új határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a Törvényszék előtti eljárás és a fellebbezési tanács előtti eljárás költségeinek viselésére;

                  —

                  a beavatkozó felet kötelezze a Palacio Domecq, SL részéről a felszólalási eljárással és a fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok

      az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és a felhatalmazáson alapuló rendelet 25. cikke (5) bekezdésének megsértése.


title: T-351/19. sz. ügy: 2019. június 6-án benyújtott kereset — Ciprus kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios AE (Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)

text:
               5.8.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 263/56

      2019. június 6-án benyújtott kereset — Ciprus kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios AE (Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)
      (T-351/19. sz. ügy)
      (2019/C 263/63)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselők: S. Malynicz QC, S. Baran Barrister és V. Marsland Solicitor)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Filotas Bellas & Yios AE (Alexandreia Imathias, Görögország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927 európai uniós ábrás védjegy — 12 172 276. sz. védjegybejelentés

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. április 9-én hozott határozata (R 2297/2017-4. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a saját költségeinek és a hatályon kívül helyezést kérő fél költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-762/15. sz. ügy: A Törvényszék 2019. július 12-i ítélete — Sony és Sony Electronics kontra Bizottság („Verseny — Kartellek — Az optikailemez-meghajtók piaca — Az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének megsértését megállapító határozat — A hordozható számítógépekhez és asztali számítógépekhez való optikailemez-meghajtókra vonatkozó beszerzési eljárásokkal kapcsolatos összejátszásra irányuló megállapodások — Cél általi jogsértés — Védelemhez való jog — Indokolási kötelezettség — A megfelelő ügyintézés elve — Bírságok — Egységes és folyamatos jogsértés — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás”)

text:
               9.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 305/33

      A Törvényszék 2019. július 12-i ítélete — Sony és Sony Electronics kontra Bizottság
      (T-762/15. sz. ügy) (1)

      („Verseny - Kartellek - Az optikailemez-meghajtók piaca - Az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének megsértését megállapító határozat - A hordozható számítógépekhez és asztali számítógépekhez való optikailemez-meghajtókra vonatkozó beszerzési eljárásokkal kapcsolatos összejátszásra irányuló megállapodások - Cél általi jogsértés - Védelemhez való jog - Indokolási kötelezettség - A megfelelő ügyintézés elve - Bírságok - Egységes és folyamatos jogsértés - A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás”)
      (2019/C 305/39)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperesek: Sony Corporation (Tokió, Japán) és Sony Electronics, Inc (San Diego, Egyesült Államok) (képviselők: R. Snelders ügyvéd, N. Levy és E. Kelly solicitors)

         Alperes: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben M. Farley, A. Biolan, C. Giolito, F. van Schaik és L. Wildpanner, később M. Farley, F. van Schaik, L. Wildpanner és A. Dawes meghatalmazottak)

         Az ügy tárgya

      Elsődlegesen az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39639 — „optikailemez-meghajtók”-ügy) 2015. október 21-én hozott C(2015) 7135 final bizottsági határozat részleges megsemmisítése, másodlagosan pedig a felperesekkel szemben kiszabott bírság összegének csökkentése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

         Az ítélet rendelkező része

                  1)

                     A Törvényszék a keresetet elutasítja.

                  2)

                     A Sony Corporation és a Sony Electronics, Inc. maga viseli saját költségeit, valamint kötelesek viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

         (1)  HL C 98., 2016.3.14.


title: C-440/17. sz. ügy: A Finanzgericht Köln (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GS kontra Bundeszentralamt für Steuern

text:
               6.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 374/13

         A Finanzgericht Köln (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GS kontra Bundeszentralamt für Steuern
   (C-440/17. sz. ügy)
   (2017/C 374/18)
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Finanzgericht Köln

      Az alapeljárás felei

      Felperes: GS

      Alperes: Bundeszentralamt für Steuern

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               I)

               Ellentétes-e az EUMSZ 54. cikkel összefüggésben értelmezett EUMSZ 49. cikkel az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti adószabály, amely megtagadja egy olyan külföldi illetőségű anyavállalatnak a felosztott nyereséget terhelő tőkejövedelem-adó alóli mentesítését, amelynek egyedüli részvényese egy belföldi székhelyű tőketársaság,
               amennyiben olyan személyek rendelkeznek benne részesedéssel, akik nem lennének jogosultak visszatérítésre vagy mentességre, ha közvetlenül jutnának a jövedelemhez, és a külföldi társaság által az érintett gazdasági évben szerzett bruttó jövedelem nem önálló gazdasági tevékenységből származik, valamint

                           1.

                           e jövedelmet illetően a külföldi társaság közbeiktatásának nincs gazdasági vagy egyéb alapos indoka, vagy

                           2.

                           a külföldi társaság nem vesz részt az általános gazdasági forgalomban az üzleti céljának megfelelő üzleti tevékenységgel,

                     miközben a belföldi illetőségű anyavállalatok számára a fent említett feltételektől függetlenül biztosított a tőkejövedelem-adó alóli mentesség?

               II)

               Úgy kell-e értelmezni az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy azzal ellentétes, ha valamely tagállam olyan szabályozást fogad el, amely megtagadja egy olyan külföldi illetőségű anyavállalatnak a felosztott nyereséget terhelő tőkejövedelem-adó alóli mentesítését, amelynek egyedüli részvényese egy belföldi székhelyű tőketársaság,
               amennyiben olyan személyek rendelkeznek benne részesedéssel, akik nem lennének jogosultak visszatérítésre vagy mentességre, ha közvetlenül jutnának a jövedelemhez, és a külföldi társaság által az érintett gazdasági évben szerzett bruttó jövedelem nem önálló gazdasági tevékenységből származik, valamint

                           1.

                           e jövedelmet illetően a külföldi társaság közbeiktatásának nincs gazdasági vagy egyéb alapos indoka, vagy

                           2.

                           a külföldi társaság nem vesz részt az általános gazdasági forgalomban az üzleti céljának megfelelő üzleti tevékenységgel?

      (1)  A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2011. november 30-i 2011/96/EU tanácsi irányelv (HL 2011. L 345., 8. o.); korábban a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelv (HL 1990. L 225., 6. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 147. o.).


title: T-584/17. sz. ügy: 2017. augusztus 24-én benyújtott kereset – Primart kontra EUIPO – Bolton Cile España (PRIMART Marek Łukasiewicz)

text:
               6.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 374/42

         2017. augusztus 24-én benyújtott kereset – Primart kontra EUIPO – Bolton Cile España (PRIMART Marek Łukasiewicz)
   (T-584/17. sz. ügy)
   (2017/C 374/63)
   A keresetlevél nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowe „Primart” Marek Łukasiewicz (Wołomin, Lengyelország) (képviselő: J. Skołuda ügyvéd)

      Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Bolton Cile España, SA (Madrid, Spanyolország)

      Az EUIPO előtti eljárás adatai

      A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

      A vitatott védjegy: a Primart Marek Łukasiewicz szóelemeket magában foglaló, piros, fehér és sötétkék színű európai uniós ábrás védjegy – 13 682 299. sz. védjegybejelentés

      Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

      A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. június 22-én hozott határozata (R 1933/2016-4. sz. ügy)

      Kereseti kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

               —

               az EUIPO-t és a beavatkozót kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve.

      Jogalap

               —

               a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: C-350/16. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2017. szeptember 13-i ítélete – Salvatore Aniello Pappalardo és társai kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Közös halászati politika — Az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége — Kártérítés iránti kérelem — 530/2008/EK rendelet — Az Európai Bizottság által elfogadott sürgősségi intézkedések — Jogszabály kellően súlyos megsértése — E jogsértésre való hivatkozás lehetősége — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Jogerő)

text:
               13.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 382/24

         A Bíróság (ötödik tanács) 2017. szeptember 13-i ítélete – Salvatore Aniello Pappalardo és társai kontra Európai Bizottság
   (C-350/16. P. sz. ügy) (1)

   ((Fellebbezés - Közös halászati politika - Az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége - Kártérítés iránti kérelem - 530/2008/EK rendelet - Az Európai Bizottság által elfogadott sürgősségi intézkedések - Jogszabály kellően súlyos megsértése - E jogsértésre való hivatkozás lehetősége - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Jogerő))
   (2017/C 382/28)
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Fellebbezők: Salvatore Aniello Pappalardo, Pescatori La Tonnara Soc. coop., Fedemar Srl, Testa Giuseppe & C. Snc, Pescatori San Pietro Apostolo Srl, Camplone Arnaldo & C. Snc di Camplone Arnaldo & C., Valentino Pesca Sas di Camplone Arnaldo & C. (képviselők: V. Cannizzaro és L. Caroli avvocati)

      A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Bouquet és D. Nardi meghatalmazottak)

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság Salvatore Aniello Pappalardót, a Pescatori La Tonnara Soc. coop.-t, a Fedemar Srl-t, a Testa Giuseppe & C. Snc-t, a Pescatori San Pietro Apostolo Srl-t, a Camplone Arnaldo & C. Snc di Camplone Arnaldo C.-t és a Valentino Pesca Sas di Camplone Arnaldo & C.-t kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 343., 2016.9.19.


title: T-650/17. sz. ügy: 2017. szeptember 25-én benyújtott kereset – Jinan Meide Casting kontra Bizottság

text:
               6.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 374/49

         2017. szeptember 25-én benyújtott kereset – Jinan Meide Casting kontra Bizottság
   (T-650/17. sz. ügy)
   (2017/C 374/74)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Jinan Meide Casting Co. Ltd (Jinan, Kína) (képviselők: R. Antonini, E. Monard és B. Maniatis ügyvédek)

      Alperes: Európai Bizottság

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó, a Jinan Meide Castings Co., Ltd által gyártott menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló, 2017. június 28-i 2017/1146/EU bizottsági végrehajtási rendeletet; és

               —

               a Bizottságot kötelezze ezen eljárások költségeinek a viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik

               1.

               Az első, az alaprendelet (1) 2. cikke (7) bekezdésének megsértésére alapított jogalap i. a rendes kereskedelmi forgalmon kívül történő alacsony értékesítési volumen és ii. megbízhatatlan költségadatoknak bizonyos értékesítések önkényes kizárása érdekében történő alkalmazása okán.
               A felperes állítja, hogy a rendes érték Bizottság által történő meghatározása két ok miatt sérti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontját.

                           —

                           Először is, a felperes szerint a rendes érték meghatározását eltorzítják az analóg ország gyártója által nagyon alacsony értékesítési volumenű termékkód-értékesítések figyelembe vétele. A felperes állítja, hogy bizonyított, hogy az ilyen alacsony volumenű értékesítések árai nem megbízhatóak, és a rendes érték észszerűtlen meghatározásához vezetnek. Továbbá, a felperes szerint az alacsony értékesítési volumen nem tükrözi a vásárlók rendes magatartását, illetve nem a természetes árképzés eredménye, és így nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlottak le, tehát nem tesznek lehetővé megfelelő összehasonlítást. A felperes szerint a Bizottság hangsúlyozta ugyan, hogy vizsgálta a rendes kereskedelmi forgalom fennállását, nem tért ki azonban a hivatkozott érvelésre.

                           —

                           Másodszor, a felperes szerint a Bizottság nem szerzett be megbízható költségadatokat a termékkód alapján az analóg ország gyártójától. A felperes állítja, hogy kidolgozott egy módszert az ilyen termékkód-specifikus költségadatok kiszámítására, azonban valójában ez a módszer annak puszta vélelmezése, hogy minden, a termékkód átlagárának 92,14 %-a alatti ügylet, nem nyereséges, nem pedig a nyereségesség termékkódonkénti vizsgálata. A felperes előadja, hogy az ilyen általános vélelem összességében észszerűtlen, és értékesítési ügyletek önkényes kizárásához, valamint a rendes érték igazolatlan növekedéséhez vezet. A felperes azt a következtetést vonja le, hogy az ilyen módszer és megbízhatatlan adatok annak érdekében történő alkalmazása, hogy alacsonyabb áron történő értékesítéseket, a rendes érték meghatározását hátrányosan befolyásolva önkényesen kizárjanak, sérti a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontját.

               2.

               A második, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének és a WTO dömpingellenes megállapodás 2. cikke (4) bekezdésének, valamint a megfelelő ügyintézés elvének a megsértésére alapított jogalap, a kereskedelmi szintre történő kiigazítás, a hitelfeltételek, a csomagolásai költségek, illetve a nyersanyagok és a termelékenység tekintetében fennálló különbségek elutasítása, valamint a bizonyítási teher felperesre történő észszerűtlen hárítása okán.

                           —

                           A felperes szerint valamennyi értékesítése a végfelhasználók számára történt, míg az analóg ország gyártója mind végfelhasználók, mind pedig kereskedők számára értékesített. A felperes előadja, hogy jóllehet kellő mértékben bizonyította, hogy állandó árkülönbség állt fenn, a Bizottság elutasította a kereskedelmi szintek közötti különbség miatt kért kiigazítást.

                           —

                           A felperes úgy érvel, hogy a Bizottság elutasította továbbá a csomagolási költségekre vonatkozó kiigazítás mértéke kiszámításának felülvizsgálatát, jóllehet a felperes bizonyította, hogy a kiigazítás értéke a rossz elosztási kulcs alkalmazása miatt téves volt. A felperes szerint a Bizottság így megsértette a kötelezettségeit, mivel a teljes csomagolási költséget az analóg ország gyártója által maga gyártott termékek forgalma helyett a teljes forgalomra osztotta el.

                           —

                           A felperes előadja továbbá, hogy a Bizottság a hitelköltségekre vonatkozó kiigazítást is elutasította az analóg ország gyártója által történő értékesítések többsége vonatozásában. A felperes szerint bizonyította, hogy az ügy irataihoz csatolt bizonyítékok ellentmondanak a Bizottság – eredetileg ilyen kiigazítás el nem végzéséhez vezető – álláspontjának, és a hitelfeltételek vonatozásában teendő kiigazítás szükségességére vonatkozó helyes következtetések levonása helyett a Bizottság – a kötelezettségeit megsértve – egyetlen egyedi fogyasztó tekintetében tett kiigazítást.

                           —

                           Végül a felperes állítása szerint a Bizottság elismerte, hogy különbségek álltak fenn a használt nyersanyagok és az analóg ország gyártója és a felperes termelékenysége között, megtagadta azonban, hogy e különbségek vonatkozásában kiigazítást tegyen. E tekintetben a felperes állítása szerint a Bizottság többek között figyelmen kívül hagyta maga az analóg ország gyártójának állításait, amelyek bizonyították, hogy e különbségek léteztek, és befolyással bírtak az árak összehasonlíthatóságára.

                           —

                           A felperes szerint a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdéséből, a dömpingellenes megállapodás 2. cikkének (4) bekezdéséből és a megfelelő ügyintézés elvéből eredő kötelezettségeit megsértve észszerűtlen bizonyítási terhet hárított továbbá a Jinanra a fent hivatkozott minden egyes kiigazítás iránti kérelem vonatkozásában.

               3.

               A harmadik, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának, 2. cikke (10) bekezdésének, 2. cikke (10) bekezdése a) pontjának és 2. cikke (11) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a dömpingkülönbözet meghatározására eltérő terméktípusok vonatkozásában került sor.

                           —

                           A felperes előadja, hogy az eltérő terméktípusok rendes értékének a termékkülönbségek értékével – amelyek meghatározására a felperes által felszámított exportárak alapján került sor – kiigazított átlagos rendes érték alapján történő meghatározásakor a Bizottság e észszerűtlen módszert fogadott el a rendes érték meghatározására, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontját megsértve. A felperes szerint ez azon a vélelmen alapul, hogy a fizikai jellemzőkben álló különbségek piaci értéke tükröződik az exportárakban, jóllehet valójában a referenciaként használt megfelelő terméktípusok Bizottság adatain alapuló exportárai legalábbis részben dömpinget mutatnak. A felperes szerint a módszer azt a vélelmet foglalja magában, hogy a szóban forgó nem megfelelő terméktípusok exportjai árazásának szintje ugyanazon a különbözeten mozog, mint a dömpingelt megfelelő terméktípusok szintje. A felperes szerint ez a vélelem észszerűtlen és ellenőrizhetetlen.

                           —

                           A felperes előadja továbbá, hogy olyan módszer elfogadásával, amely a nem megfelelő terméktípusok megfelelő terméktípusokkal azonos szintű dömpingjének vélelmén alapul, az esetleges elért dömpingkülönbözet az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével szemben nem tükrözi a dömping teljes mértékét.

               4.

               A negyedik, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének, 3. cikke (2) bekezdésének és 3. cikke (3) bekezdésének pontatlan behozatali adatokra való támaszkodás okán történő, illetve az alaprendelet 3. cikkének, 9. cikke (4) bekezdésének és 9. cikke (5) bekezdésének a felperesre kár és okozati összefüggés megállapítása nélkül való vámkivetés okán történő megsértésére alapított jogalap.

                           —

                           Hacsak a Bíróság nem állapítja meg, hogy a vitatott rendelet magában foglalja a megsemmisített rendeletben (2) tartalmazott kárra és okozati összefüggésre irányuló megállapításokat, a felperes előadja, hogy a megtámadott rendelet felperes figyelembevételével történő teljes egészének megsemmisítésére tekintettel a vitatott rendelet a dömpingtől eltérő szempontok vonatkozásában előírt követelményekre tekintet nélkül vet ki dömpingellenes vámot a felperes behozatalaira. A felperes szerint ez többek között az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megsértéséhez vezet, mivel kár és okozati összefüggés megállapítása nélkül kerül kivetésre végleges dömpingellenes vám, és sérül az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése, mivel olyan forrásra vetnek ki végleges dömpingellenes vámot, amely tekintetében nem állapítottak meg károkozást. A felperes előadja, hogy a rendeletben a felperest érintő kárra vonatkozó megállapítás hiányában a Bizottság megsértette az alaprendelet 3. cikkét is, amely a kármegállapításra vonatkozik. A felperes előadja továbbá, hogy az indokolás szintén hiányzik.

                           —

                           Másodlagosan a felperes azt állítja, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését, 3. cikkének (2) bekezdését és 3. cikkének (3) bekezdését, a nem pontos importadatokra történő hivatkozás okán. A felperes szerint ugyanis olyan importadatokra hivatkoztak a kármegállapítás vonatkozásában, amelyek a Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján egyértelműen magukban foglalták olyan termékek behozatalát, amelyek nem tekinthetők érintett terméknek. A felperes előadja, hogy a Bizottság mindazonáltal nem tette meg a megfelelő lépéseket az importadatok pontosságának az ellenőrzése és azoknak – az érintett terméknek nem tekinthető termékek behozatalának kizárásával történő – kiigazítása érdekében. A felperes azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését, 3. cikkének (2) bekezdését és 3. cikkének (3) bekezdését.

               5.

               Az ötödik, az EUMSZ 266. cikk és a 2009. évi alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a Tanácsnak kellett volna végrehajtani az ítéletet, nem pedig a Bizottságnak.
               A felperes szerint a 2009 alaprendelet – amely maga a Bizottság előadása alapján a felülvizsgálatra alkalmazandó jogi rendelkezés – által előírt eljárás szerint a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően vet ki vámot. A felperes azt állítja, hogy nem ezt az eljárást követték, és így a vitatott rendelet elfogadására a 2009. évi alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének és az EUMSZ 266. cikk megsértésével került sor, amely előírja, hogy az az intézmény, amelynek aktusát semmisnek nyilvánították, tegye meg az ítélet teljesítéséhez szükséges intézkedéseket.

      (1)  Az alaprendeletre történő hivatkozások elsősorban a 2009. évi alaprendeletre utalnak (az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet; HL 2009. L 343., 51. o.) , másodlagosan pedig a 2016. évi alaprendelet vonatkozó rendelkezésére (az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i 2016/1036/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet; HL 2016. L 176., 21. o.).

      (2)  A Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről szóló 2013. május 13-i 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2013. L 129., 1. o.).


title: T-510/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Del Valle Ruiz és társai kontra Bizottság és ESZT

text:
               6.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 374/35

         2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Del Valle Ruiz és társai kontra Bizottság és ESZT
   (T-510/17. sz. ügy)
   (2017/C 374/53)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperesek: Antonio Del Valle Ruiz (Mexikóváros, Mexikó) és 41 másik felperes (képviselők: P. Saini QC, J. Pobjoy barrister és R. Boynton solicitor)

      Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület (ESZT)

      Kérelmek

   A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

               —

               semmisítse meg egyrészt az Egységes Szanálási Testület azon határozatát, amelyet a 2017. június 7-i vezetői ülésén fogadott el a Banco Popular Español, S.A.-ra vonatkozó szanálási intézkedés meghozatala tárgyában, másrészt semmisítse meg a Bizottság (EU) 2017/1246 határozatát (1), továbbá állapítsa meg, hogy jogellenes a 806/2014/EU rendelet (2) 18. és 22. cikke;

               —

               az alpereseket kötelezze a költségek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

               1.

               Az első jogalap azon alapul, hogy az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet (ESZM-rendelet) 18. cikke jogellenes, amennyiben az ott szabályozott eljárás nem biztosítja az érdekelt felek számára a meghallgatás lehetőségét és nem biztosít bírósági felülvizsgálatot, ami sérti (a) az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Charta) 41., 47. és 48. cikkét, valamint (b) az arányosság elvét.

               2.

               A második jogalap azon alapul, hogy az ESZM-rendelet 18. cikkének jogellenességétől függetlenül a megtámadott ESZT-határozat és a megtámadott bizottsági határozat megsértette a Charta 41., 47. és 48. cikkét.

               3.

               A harmadik jogalap azon alapul, hogy az ESZT és a Bizottság – anélkül hogy ez indokolt vagy arányos lett volna – megsértette a felperesek tulajdonhoz való jogát.

               4.

               A negyedik jogalap azon alapul, hogy az ESZT és a Bizottság megsértette az ESZM-rendelet 20. cikkét azáltal, hogy nem végeztek megfelelő és független értékelést a megtámadott ESZT-határozat és a megtámadott bizottsági határozat meghozatalát megelőzően.

               5.

               Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az ESZT és a Bizottság megsértette az ESZM-rendelet 18. cikkét annak megállapításával, hogy a 18. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt előzetes feltételek teljesültek.

               6.

               A hatodik jogalap azon alapul, hogy az ESZT és a Bizottság megsértette az ESZM-rendelet 21. cikkének (1) bekezdését annak megállapításával, hogy teljesültek a releváns tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának feltételei.

               7.

               A hetedik jogalap azon alapul, hogy az ESZT, illetve a Bizottság lényeges eljárási szabályt sértett azzal, hogy nem indokolta megfelelően a megtámadott ESZT-határozatot, illetve a megtámadott bizottsági határozatot.

               8.

               A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a vagyonértékesítési eszköz választásával az ESZT és a Bizottság megsértette (a) az arányosság elvét és (b) a felperesek jogos bizalmát, mivel indokoltság nélkül tértek el a szanálási tervtől.

               9.

               A kilencedik jogalap azon alapul, hogy az ESZM-rendelet 18. és 22. cikke megsértette a hatáskör-átruházásra vonatkozó elveket.

      (1)  A Banco Popular Español S.A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozat (az értesítés a C(2017) 4038. számú dokumentummal történt) (HL 2017. L 178., 15. o.).

      (2)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).


title: C-475/16. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2017. augusztus 17-i végzése (a Protodikeio Rethymnis [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – K. elleni büntetőeljárás

text:
               6.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 374/24

         A Bíróság elnökének 2017. augusztus 17-i végzése (a Protodikeio Rethymnis [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – K. elleni büntetőeljárás
   (C-475/16. sz. ügy) (1)

   (2017/C 374/35)
   Az eljárás nyelve: görög
   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 428., 2016.11.22.


title: C-570/15. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2017. szeptember 13-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra Staatssecretaris van Financiën (Előzetes döntéshozatal — A szociális biztonsági rendszerek alkalmazása — Migráns munkavállalók — Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása — 1408/71/EGK rendelet — A 14. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja — Szokásosan két vagy több tagállam területén munkavállalóként tevékenységet végző személy — A valamely tagállamban foglalkoztatott, és részben a lakóhelye szerinti tagállamban tevékenységet végző személy)

text:
               13.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 382/8

         A Bíróság (harmadik tanács) 2017. szeptember 13-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra Staatssecretaris van Financiën
   (C-570/15. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - A szociális biztonsági rendszerek alkalmazása - Migráns munkavállalók - Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása - 1408/71/EGK rendelet - A 14. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja - Szokásosan két vagy több tagállam területén munkavállalóként tevékenységet végző személy - A valamely tagállamban foglalkoztatott, és részben a lakóhelye szerinti tagállamban tevékenységet végző személy))
   (2017/C 382/08)
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Hoge Raad der Nederlanden

      Az alapeljárás felei

      Felperes: X

      Alperes: Staatssecretaris van Financiën

      Rendelkező rész

   A 2008. június 17-i 592/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 1996. december 2-i 118/97/EK tanácsi rendelettel módosított és naprakésszé tett változata 14. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan személyt, mint amilyen az alapügyben szerepel, aki az egyik tagállam területén székhellyel rendelkező munkáltató javára végez munkát, és lakóhellyel egy másik tagállamban rendelkezik, amelynek területén a megelőző évben munkaidejének 6,5 %-át dolgozta anélkül, hogy erről előzetesen megállapodott volna munkáltatójával, e rendelkezés értelmében nem tekintendő szokásosan két tagállam területén foglalkoztatottnak.

      (1)  HL C 38., 2016.2.1.


title: T-641/17. sz. ügy: 2017. szeptember 20-án benyújtott kereset –Ferri kontra EKB

text:
               13.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 382/57

         2017. szeptember 20-án benyújtott kereset –Ferri kontra EKB
   (T-641/17. sz. ügy)
   (2017/C 382/70)
   Az eljárás nyelve: olasz

      Felek

      Felperes: Claudio Ferri (Róma, Olaszország) (képviselő: A. Campagnola ügyvéd)

      Alperes: Európai Központi Bank

      Kérelmek

   A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék állapítsa meg, hogy az Európai Központi Bank nem gyakorolta a 2017. március 24-i értesítéssel kezdeményezett felügyeletre vonatkozó feladatköröket, és amely felügyelet vonatkozásában a levélváltást követően az EKB illetékes szervezeti egysége úgy ítélte meg, hogy nem szükséges intézkednie tekintettel arra, hogy a kérdés a saját aktusok felülvizsgálatára vonatkozó feladatkörbe, nem pedig az olasz bankok tevékenysége felett gyakorolt ellenőrzés kritériumainak meghatározását érintő felügyeleti feladatkörbe tartozik.

      Jogalapok és fontosabb érvek

   Keresete alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy az Európai Központi Bank nem gyakorolta a hatáskörébe tartozó felügyeleti feladatköröket az alábbiak tekintetében:

               —

               Nem hozták meg időben a 2015. évi 72. sz. törvényerejű rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, valamint tovább alkalmazták az 1993. évi 385. sz. törvényerejű rendeletet, amelyet egy másik tevékenység vonatkozásában továbbra is alkalmazhatónak tekintettek amiatt, hogy a Banca d’Italia (olasz nemzeti bank) nem hozta meg a végrehajtási intézkedéseket.

               —

               Nem szólították fel a Banca d’Italiát arra, hogy az állami rendszeren belül kezdeményezze a szankcióalkalmazással kapcsolatos jogvitákra vonatkozó szabályozási keret kiigazítását.

               —

               Nem valósult meg a bankrendszer hatékonyságára vonatkozó értékelési kritériumok megfelelőségére vonatkozó felügyelet, amelyeket jelenleg egyértelműen a rendkívül összetett és strukturált banki szervezetekhez viszonyítva fogalmaznak meg, rugalmassági és tényleges megfelelőségi előírások nélkül.

               —

               A Banca di Credito Cooperativo di Frascati tevékenysége megfelelőségének értékelési kritériumai helytelenek voltak, mivel ezeket egyértelműen úgy alakították ki és szabták meg, hogy megállapítást nyerjen az összetett és jól strukturált banki rendszer megfelelősége.


title: C-673/15. P-C-676/15. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2017. szeptember 20-i ítélete – The Tea Board kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Delta Lingerie (Fellebbezés — Európai uniós védjegy — 207/2009/EK rendelet — A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja — A „darjeeling” vagy „darjeeling collection de lingerie” szóelemet tartalmazó szó- és ábrás védjegyek — Az európai uniós együttes védjegyek jogosultjának felszólalása — A „Darjeeling” földrajzi jelzésből álló együttes védjegyek — A 66. cikk (2) bekezdése — Alapvető rendeltetés — Egyéni védjegybejelentésekkel való ütközés — Összetéveszthetőség — Fogalom — Az áruk vagy szolgáltatások hasonlósága — Értékelési szempontok — A 8. cikk (5) bekezdése)

text:
               13.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 382/13

         A Bíróság (második tanács) 2017. szeptember 20-i ítélete – The Tea Board kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Delta Lingerie
   (C-673/15. P-C-676/15. P. sz. egyesített ügyek) (1)

   ((Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - A „darjeeling” vagy „darjeeling collection de lingerie” szóelemet tartalmazó szó- és ábrás védjegyek - Az európai uniós együttes védjegyek jogosultjának felszólalása - A „Darjeeling” földrajzi jelzésből álló együttes védjegyek - A 66. cikk (2) bekezdése - Alapvető rendeltetés - Egyéni védjegybejelentésekkel való ütközés - Összetéveszthetőség - Fogalom - Az áruk vagy szolgáltatások hasonlósága - Értékelési szempontok - A 8. cikk (5) bekezdése))
   (2017/C 382/14)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Fellebbező: The Tea Board (képviselők: M. Maier és A. Nordemann Rechtsanwälte)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. Crespo Carrillo meghatalmazott), Delta Lingerie (képviselők: G. Marchais és P. Martini-Berthon ügyvédek)

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezéseket elutasítja.

               2)

               A Bíróság a The Tea Boardot kötelezi a fellebbezésekkel kapcsolatos költségek viselésére.

               3)

               A Bíróság a Delta Lingerie-t kötelezi a csatlakozó fellebbezéssel kapcsolatos költségek viselésére.

      (1)  HL C 106., 2016.3.21.


title: C-183/16. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2017. szeptember 20-i ítélete – Tilly-Sabco SAS kontra Európai Bizottság, Doux SA (Fellebbezés — Mezőgazdaság — Baromfihús — Fagyasztott csirke — Export-visszatérítések — A visszatérítés összegét 0 euróban megállapító 689/2013/EU végrehajtási rendelet — Jogszerűség — 1234/2007/EK rendelet — 162. és 164. cikk — A visszatérítések célja és jellege — Összegük megállapításának szempontjai — A mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság (DG) főigazgatójának a vitatott rendelet aláírására vonatkozó hatásköre — Hatáskörrel való visszaélés — „Komitológia” — 182/2011/EU rendelet — A 3. cikk (3) bekezdése — A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottsággal történő konzultáció — A végrehajtási rendelet tervezetének e bizottság ülésén való előterjesztése — A határidők betartása — Lényeges eljárási szabályok megsértése — A joghatások fenntartásával történő megsemmisítés)

text:
               13.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 382/19

         A Bíróság (első tanács) 2017. szeptember 20-i ítélete – Tilly-Sabco SAS kontra Európai Bizottság, Doux SA
   (C-183/16. P. sz. ügy) (1)

   ((Fellebbezés - Mezőgazdaság - Baromfihús - Fagyasztott csirke - Export-visszatérítések - A visszatérítés összegét 0 euróban megállapító 689/2013/EU végrehajtási rendelet - Jogszerűség - 1234/2007/EK rendelet - 162. és 164. cikk - A visszatérítések célja és jellege - Összegük megállapításának szempontjai - A mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság (DG) főigazgatójának a vitatott rendelet aláírására vonatkozó hatásköre - Hatáskörrel való visszaélés - „Komitológia” - 182/2011/EU rendelet - A 3. cikk (3) bekezdése - A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottsággal történő konzultáció - A végrehajtási rendelet tervezetének e bizottság ülésén való előterjesztése - A határidők betartása - Lényeges eljárási szabályok megsértése - A joghatások fenntartásával történő megsemmisítés))
   (2017/C 382/22)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Fellebbező: Tilly-Sabco SAS (képviselők: R. Milchior, F. Le Roquais és S. Charbonnel ügyvédek)

      A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Lewis és K. Skelly meghatalmazottak), Doux SA

      Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a 2016. január 14-i Tilly-Sabco kontra Bizottság ítéletét (T-397/13, EU:T:2016:8) hatályon kívül helyezi.

               2)

               A Bíróság a baromfihús-ágazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról szóló, 2013. július 18-i 689/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet megsemmisíti.

               3)

               A 689/2013 végrehajtási rendelet joghatásai a helyébe lépő új jogi aktus hatálybalépéséig fennmaradnak.

               4)

               A Bíróság az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 211., 2016.6.13.


title: C-58/17. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – INEOS Köln GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal — Környezet — Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere az Európai Unióban — 2003/87/EK irányelv — 10a. cikk — A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó átmeneti szabályok — A 2013 és 2020 közötti időszak — 2011/278/EU határozat — A 3. cikk h) pontja — A „technológiai kibocsátásokkal rendelkező létesítményrész” fogalma — A tökéletlenül oxidálódott szén égetésekor keletkező kibocsátás — Folyékony maradékanyagok — Kizártság)

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/6

         A Bíróság (hatodik tanács) 2018. január 18-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – INEOS Köln GmbH kontra Bundesrepublik Deutschland
   (C-58/17. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal - Környezet - Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere az Európai Unióban - 2003/87/EK irányelv - 10a. cikk - A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó átmeneti szabályok - A 2013 és 2020 közötti időszak - 2011/278/EU határozat - A 3. cikk h) pontja - A „technológiai kibocsátásokkal rendelkező létesítményrész” fogalma - A tökéletlenül oxidálódott szén égetésekor keletkező kibocsátás - Folyékony maradékanyagok - Kizártság))
   (2018/C 083/08)
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Verwaltungsgericht Berlin

      Az alapeljárás felei

      Felperes: INEOS Köln GmbH

      Alperes: Bundesrepublik Deutschland

      Rendelkező rész

   A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat 10. cikkének h) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amely az e rendelkezés értelmében vett „technológiai kibocsátásokkal rendelkező létesítményrész” fogalma alól kiveszi a folyékony halmazállapotú tökéletlenül oxidálódott szén égetése során keletkező üvegházhatást okozó gázok kibocsátásait.

      (1)  HL C 144., 2017.5.8.


title: C-27/18. sz. ügy: 2018. január 16-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bulgária

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/17

         2018. január 16-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bulgária
   (C-27/18. sz. ügy)
   (2018/C 083/24)
   Az eljárás nyelve: bolgár

      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Samnadda, Y. Marinova, G. von Rintelen meghatalmazott)

      Alperes: Bolgár Köztársaság

      Kereseti kérelmek

   A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság

               —

               állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 43. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel nem hozta meg azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 10-ig megfeleljen, illetve e rendelkezéseket mindenesetre a Bizottsággal nem közölte;

               —

               a 2014/26/EU irányelvet átültető intézkedések közlésére vonatkozó kötelezettség megsértése miatt az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján kötelezze a Bolgár Köztársaságot a kérelemnek helyt adó ítélet kihirdetésének napjától napi 19 121,60 euró összegű kényszerítő bírság megfizetésére;

               —

               a Bolgár Köztársaságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

      Jogalapok és fontosabb érvek

               1.

               A 2014/26/EU irányelv 43. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 10-ig megfeleljenek és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Tekintettel arra, hogy a Bolgár Köztársaság az irányelv átültetéséhez szükséges tagállami intézkedésekről nem adott tájékoztatást, a Bizottság úgy határozott, hogy keresetet nyújt be a Bírósághoz.

               2.

               A Bizottság a keresetlevélben azt javasolta, hogy a Bíróság a Bolgár Köztársaságot 19 121,60 euró összegű kényszerítő bírság megfizetésére kötelezze. A kényszerítő bírság összegét a jogsértés súlya és időtartama, valamint az e tagállam fizetőképességére tekintettel gyakorolt elrettentő ereje alapján számították ki.

      (1)  HL 2014. L 84., 72. o.


title: C-704/17. sz. ügy: A Nejvyšší správní soud (Csehország) által 2017. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – D.H. kontra Ministerstvo vnitra

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/12

         A Nejvyšší správní soud (Csehország) által 2017. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – D.H. kontra Ministerstvo vnitra
   (C-704/17. sz. ügy)
   (2018/C 083/18)
   Az eljárás nyelve: cseh

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Nejvyšší správní soud

      Az alapeljárás felei

      Felperes: D.H.

      Alperes: Ministerstvo vnitra

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

   Ellentétes-e a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (HL 2013. L 180., 96. o.) 9. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. és 47. cikkével együttesen történő értelmezésével az olyan nemzeti szabályozás, amely nem teszi lehetővé a Nejvyšší správní soud (legfelsőbb közigazgatási bíróság) számára, hogy felülvizsgáljon egy külföldi állampolgár őrizetére vonatkozó bírósági határozatot azt követően, hogy a külföldi állampolgárt szabadon bocsátották?

      (1)  HL 2013. L 180., 96. o.


title: C-415/16. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2017. december 8-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – David Fernando Leal da Fonseca kontra Varzim Sol – Turismo, Jogo e Animação, SA

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/18

         A Bíróság elnökének 2017. december 8-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – David Fernando Leal da Fonseca kontra Varzim Sol – Turismo, Jogo e Animação, SA
   (C-415/16. sz. ügy) (1)

   (2018/C 083/25)
   Az eljárás nyelve: portugál
   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 392., 2016.10.24.


title: C-277/17. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2017. november 15-i végzése (az Amtsgericht Hannover [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Heinz-Gerhard Albrecht kontra TUIfly GmbH

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 83/18

         A Bíróság elnökének 2017. november 15-i végzése (az Amtsgericht Hannover [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Heinz-Gerhard Albrecht kontra TUIfly GmbH
   (C-277/17. sz. ügy) (1)

   (2018/C 083/27)
   Az eljárás nyelve: német
   A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 239., 2017.7.24.