title: C-115/11. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2012. október 4-i ítélete (a Sąd Apelacyjny w Warszawie (Lengyelország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Format Urządzenia i Montaże Przemysłowe Sp. z o.o. kontra Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Szociális biztonság — Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása — 1408/71/EGK rendelet — 14. cikk, (2) bekezdés, b) pont — Szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott személy — Egymást követő munkaszerződések — A munkavállaló szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamban letelepedett munkáltató — Kizárólag más tagállamokban végzett keresőtevékenység)

text:
               24.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 366/11

         A Bíróság (második tanács) 2012. október 4-i ítélete (a Sąd Apelacyjny w Warszawie (Lengyelország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Format Urządzenia i Montaże Przemysłowe Sp. z o.o. kontra Zakład Ubezpieczeń Społecznych
   (C-115/11. sz. ügy) (1)

   (Szociális biztonság - Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása - 1408/71/EGK rendelet - 14. cikk, (2) bekezdés, b) pont - Szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott személy - Egymást követő munkaszerződések - A munkavállaló szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamban letelepedett munkáltató - Kizárólag más tagállamokban végzett keresőtevékenység)
   2012/C 366/17
   Az eljárás nyelve: lengyel

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Sąd Apelacyjny w Warszawie

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Format Urządzenia i Montaże Przemysłowe Sp. z o.o.

      Alperes: Zakład Ubezpieczeń Społecznych

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sąd Apelacyjny w Warszawie –A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i módosított 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.) 14. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmezése — A „szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott személy” és a „kiküldött munkavállaló” fogalmának elhatárolása — Munkavállaló, akit a származása szerinti tagállamban letelepedett vállalkozás foglalkoztat, és aki a munkáját kizárólag az Unió más tagállamaiban végzi, azonban lakóhelyét és alapvető érdekeinek központját megőrizte a származása szerinti államban.

      Rendelkező rész

   Az 1996. december 2-i 118/97/EK tanácsi rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 2006. december 18-i 1992/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke (2) bekezdésének b) pontját akként kell értelmezni, hogy az alapügy körülményeihez hasonló körülmények esetén az olyan személy, aki a munkavégzés helyéül több tagállam területét megjelölő, egymást követő munkaszerződések alapján, ténylegesen e szerződések mindegyikének időtartama alatt egy időben csak ezen államok egyikének területén dolgozik, nem tartozhat az e rendelkezés értelmében vett „szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott személy” fogalma alá.

      (1)  HL C 152., 2011.5.21.


title: C-406/06. sz. ügy: 2006. szeptember 1-jén benyújtott kereset – Landtag Schleswig-Holstein kontra az Európai Közösségek Bizottsága

text:
               2.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 294/33

         2006. szeptember 1-jén benyújtott kereset – Landtag Schleswig-Holstein kontra az Európai Közösségek Bizottsága
   (C-406/06. sz. ügy)
   (2006/C 294/57)
   Az eljárás nyelve: német
   Felek

      Felperes: Landtag Schleswig-Holstein (képviselők: S. Laskowski és J. Caspar)

      Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
   Kereseti kérelmek

               —

               a Bíróság állapítsa meg hatáskörét és nyilvánítsa a keresetet elfogadhatóvá, ellenkező esetben tegye át az ügyet az Elsőfokú Bírósághoz a Bíróság alapokmánya 54. cikkének második bekezdése alapján;

               —

               semmisítse meg a 2006. március 10-i (JUR(2006)55023) és a 2006. június 23-i (SG/E/3MM/flD(2006)6175) bizottsági határozatot;

               —

               kötelezze az Európai Közösségek Bizottságát a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A felperes a 2006. március 10-i és a 2006. június 26-án kézhezvett 2006. június 23-i bizottsági határozatokat támadja meg, amelyekben a Bizottság elutasította a Landtag Schleswig-Holstein-nek a 2005. március 22-i SEC(2005)420 sz. belső bizottsági dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés iránti kérelmét. A SEC(2005)420 sz. dokumentum annak jogi indokolását tartalmazza, hogy az EK-Szerződés 95. cikkét jelölték meg a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (1) jogi alapjaként, és amely dokumentumra a Bizottság COM(2005)438 végleges irányelvjavaslatának (6. o.) indokolása is hivatkozik. E dokumentumot a Landtag Schleswig-Holstein tudományos szakszolgálata kérte az 2006/24/EK irányelvnek a képviselők védelmi jogaira gyakorolt lehetséges hatásairól szóló jogi szakvélemény elkészítése céljából.
   A felperes úgy érvel, hogy az elutasító határozatokkal és a vitatott, SEC(2005)420 sz. dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés megtagadásával szemben az EK 230. cikk második bekezdése alapján az alábbi semmisségi jogalapok hozhatók fel:

               —

               Az EU 1. cikkének második bekezdésével együtt értelmezett EK 10. cikk szerinti jóhiszemű együttműködési kötelezettség megsértése, illetve az EK 255. cikk (2) bekezdése, és a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 1049/2001 rendeletnek az EK 10. cikkel és az EU 1. cikk második bekezdésével együtt értelmezett 2. cikk (1) bekezdése szerinti dokumentumokhoz való hozzáférési jog megsértése, valamint

               —

               hatáskörrel való visszaélés.

         A felperes megítélése szerint a Bizottság az EU 1. cikk második bekezdésével együtt értelmezett EK 10. cikk alapján köteles a Landtag Schleswig-Holstein mint tagállami intézmény számára a kért dokumentumhoz hozzáférést biztosítani a kölcsönösen fennálló jóhiszemű együttműködési kötelezettség keretében és az átláthatóság elve alapján, mivel jelentős közérdek és parlamentáris érdek főződik e dokumentum teljes körű kiadásához.
   A felperes a vitatott dokumentumhoz való teljes körű hozzáférési jogot járulékosan az EK 255. cikkre, a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 1049/2001 rendeletnek az EK 10. cikkel és az EU 1. cikk második bekezdésével együtt értelmezett 2. cikke (1) bekezdésére alapítja és azt kifogásolja, hogy a Bizottság tévesen alapozta a dokumentumhoz való hozzáférés megtagadását a 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére és nem megfelelően gyakorolta a mérlegelési jogkörét, mivel e dokumentum kiadása nem befolyásolná hátrányosan a Bizottság jogi tanácsadásának védelmét.

      (1)  HL L 105., 54. o.


title: C-270/11. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2013. május 30-i ítélete — Európai Bizottság kontra Svéd Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — 2006/24/EK irányelv — Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről — A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete — A végrehajtás elmaradása — EUMSZ 260. cikk — Pénzügyi szankciók — Átalányösszeg kiszabása)

text:
               3.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 225/6

         A Bíróság (negyedik tanács) 2013. május 30-i ítélete — Európai Bizottság kontra Svéd Királyság
   (C-270/11. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - 2006/24/EK irányelv - Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről - A Bíróság kötelezettségszegést megállapító ítélete - A végrehajtás elmaradása - EUMSZ 260. cikk - Pénzügyi szankciók - Átalányösszeg kiszabása)
   2013/C 225/09
   Az eljárás nyelve: svéd

      Felek

      Felperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Tufvesson, D. Maidani és F. Coudert, meghatalmazottak)

      Alperes: Svéd Királyság (képviselők: A. Falk és C. Meyer-Seitz, meghatalmazottak)

      Tárgy

   Tagállami kötelezettségszegés — EUMSZ 260. cikk — A Bíróság C-185/09. sz., Bizottság kontra Svédország ügyben 2010. február 4-én hozott ítéletében foglaltak teljesítésének elmulasztása — Kényszerítő bírság kiszabása iránti kérelem

      Rendelkező rész

               1.

               A Svéd Királyság — mivel nem fogadta el a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek a nemzeti jogába való átültetésének az elmaradására vonatkozó C-185/09. sz., Bizottság kontra Svédország ügyben 2010. február 4-én hozott ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, és mivel az előírt határidőn belül nem hozta meg azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett irányelvnek megfeleljen — nem teljesítette az EUMSZ 260. cikkből eredő kötelezettségeit.

               2.

               A Bíróság a Svéd Királyságot arra kötelezi, hogy 3 millió eurós átalányösszeget fizessen a Bizottságnak az „Európai Unió saját forrásai” számlára.

               3.

               A Bíróság a Svéd Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 226., 2011.7.30.


title: Helyesbítés a Hivatalos Lapban megjelent közleményhez a T-326/12. sz. ügyben ( HL C 311., 2012.10.13., 8. o. )

text:
               10.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 343/25

         Helyesbítés a Hivatalos Lapban megjelent közleményhez a T-326/12. sz. ügyben
   (
         Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 311., 2012. október 13., 8. o.
      )
   2012/C 343/43
   A T-326/12. sz., Al Toun és Al Toun Group kontra Tanács ügyben a HL-ben megjelent közlemény szövege helyesen a következő:

         „2012. július 19-én benyújtott kereset — Salim Georges Al Toun és Al Toun Group kontra Tanács
         (T-326/12. sz. ügy)
         2012/C 343/43
         Az eljárás nyelve: bolgár

            Felek

            Felperesek: Salim Georges Al Toun és Al Toun Group (képviselő: Stanislav Koev ügyvéd)

            Alperes: az Európai Unió Tanácsa

            Kérelmek

         A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

                     —

                     nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és teljes egészében megalapozottnak, valamint nyilvánítsa megalapozottnak a keresetlevélben előadott valamennyi jogalapot;

                     —

                     engedélyezze a jelen kereset gyorsított eljárásban történő vizsgálatát;

                     —

                     állapítsa meg, hogy a megtámadott aktusok részlegesen megsemmisíthetők, mert az aktusok megsemmisítendő része elválasztható az aktus egészétől;

                     —

                     semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP határozatot és a 2012. május 14-i 2012/256/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot annyiban, amennyiben Salim Al Tount és az Al Toun Groupot felvették a 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP tanácsi határozat mellékletében szereplő listára;

                     —

                     semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletet és a 410/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet, annyiban, amennyiben Salim Al Tount és az Al Toun Groupot felvették a 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendelet II. mellékletében szereplő listára;

                     —

                     kötelezze a Tanácsot a felperesek összes költségének, a jelen eljárás során a képviseletükkel összefüggésben felmerült költségek, munkadíjak és egyéb költségek viselésére.

            Jogalapok és fontosabb érvek

         Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

                     1.

                     Az első jogalap a védelemhez való jog és a tisztességes eljáráshoz való jog lényeges megsértésén alapul, mivel a felpereseket nem tájékoztatták a megtámadott jogi aktusokról, amelyekről a médiából értesültek, és sem egyetlen bizonyítékot, sem egyetlen komoly ténykörülményt nem ismertettek velük a szankcióval sújtott személyek listájára való felvételük alátámasztása érdekében. E tekintetben a bizonyítási teher a Tanácsra hárul, amelynek igazolnia kellene a korlátozó intézkedések előírását.

                     2.

                     A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a Tanács, azáltal, hogy a megtámadott jogi aktusokban kizárólag kijelentő megfogalmazást alkalmazott, amelyet nem indokolt, megsértette az uniós intézményeknek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által előírt kötelezettségét. Ezzel kapcsolatban a felek a rendszerben való részvétel pontatlan fogalmának használatára hivatkoznak, amelynek nincs meghatározva a fogalma a Tanácsnak a szíriai helyzetre vonatkozó aktusaiban. Azáltal, hogy nem jelöli meg az egyértelmű és pontos okokat, a Tanács megakadályozza a Törvényszéket abban, hogy gyakorolja felülvizsgálati jogkörét a megtámadott jogi aktusok jogszerűségével kapcsolatban.

                     3.

                     A harmadik jogalap a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésén alapul, mivel az indokolási kötelezettség megsértése megakadályozta egy hatékony védekezési jogalap kifejtését, amint az az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 6. és 13. cikkében, az EUMSZ 215. cikkben és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikkében szerepel.

                     4.

                     A negyedik jogalap a Tanács által elkövetett értékelési hibán alapul, mivel a felperest, Salim Al Tount tévesen azonosította venezuelai állampolgárként, ami nem felel meg a valóságnak, és mivel az Al Toun Group – megalakítása óta – soha nem vett részt olaj- vagy olajtermékekre vonatkozó ügyletekben, a megtámadott jogi aktusokban szereplő állítással ellentétben.

                     5.

                     Az ötödik jogalap az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által előírt tulajdonhoz való jog, az arányosság elve és a vállalkozás szabadságának megsértésén alapul, mivel a 2012. május 14-i 2012/256/KKBP tanácsi végrehajtási határozat és a 2012. május 14-i 410/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadásával a Tanács indokolatlanul fosztotta meg a felpereseket a tevékenységük békés gyakorlásának lehetőségétől, amely a létezésüket és megélhetésüket biztosítaná.

                     6.

                     A hatodik jogalap az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 8. és 10. cikkének (2) bekezdésében előírt jóhírnévhez való jog nyilvánvaló megsértésén alapul, mivel a felperesek nevének a megtámadott jogi aktusokba történő felvétele indokolatlanul aláásta tekintélyüket a szíriai társadalomban, barátaik körében, vallási közösségükben és kereskedelmi partnereiknél.”


title: C-423/10. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2011. május 18-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf — Németország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Delphi Deutschland GmbH kontra Hauptzollamt Düsseldorf (Közös Vámtarifa — Kombinált Nómenklatúra — Tarifális besorolás — Elektromos csatlakozók — 853669 vámtarifaalszám — Dugaszok és foglalatok)

text:
               9.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 204/12

         A Bíróság (nyolcadik tanács) 2011. május 18-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf — Németország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Delphi Deutschland GmbH kontra Hauptzollamt Düsseldorf
   (C-423/10. sz. ügy) (1)

   (Közös Vámtarifa - Kombinált Nómenklatúra - Tarifális besorolás - Elektromos csatlakozók - 8536 69 vámtarifaalszám - Dugaszok és foglalatok)
   2011/C 204/21
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Finanzgericht Düsseldorf

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Delphi Deutschland GmbH

      Alperes: Hauptzollamt Düsseldorf

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Finanzgericht Düsseldorf — A 2004. szeptember 7-i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 327., 1. o.), a 2005. október 27-i 1719/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 286., 1. o.), valamint a 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 301., 1. o.) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletének értelmezése — Vezeték végére rögzítendő és két kábel összekötése végett műanyagburkolatba építendő elektromos csatlakozók — A Kombinált Nómenklatúra 8536 69 vámtarifaalszáma alá történő besorolás

      Rendelkező rész

   A 2005, 2006 és 2007 tekintetében a 2004. szeptember 7-i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel, a 2005. október 27-i 1719/2005/EK bizottsági rendelettel, illetve a 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 8536 69 vámtarifaalszámát úgy kell értelmezni, hogy az olyan elektromos csatlakozók, mint amelyek az alapügy tárgyát képezik, nincsenek kizárva az említett vámtarifaalszám alól amiatt, hogy nem biztosítják a vezetéknek a csatlakozási helyen történő szigetelését, illetve hogy csak a később előállított dugaszok és foglalatok alkatrészének minősülnek, amennyiben összeszerelési tevékenység nélkül elektromos csatlakozást tesznek lehetővé például készülékek, kábelek és csatlakozókártyák között a dugasznak a foglalatba történő egyszerű bedugásával.

      (1)  HL C 317., 2010.11.20.


title: C-554/07. sz. ügy: 2007. december 11-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország

text:
               23.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/36

         2007. december 11-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország
   (C-554/07. sz. ügy)
   (2008/C 51/59)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: R. Lyal és M. Afonso meghatalmazottak)

      Alperes: Írország
   Kereseti kérelmek

               —

               A Bíróság állapítsa meg, hogy Írország – mivel nem ültette át helyesen az ír jogba a 2006/112 irányelv 13. cikkét (az irányelv I. mellékletét is ideértve), következésképpen, bizonyos kivételekkel, kizárta az adó hatálya alól az állami, a helyi önkormányzati és egyéb közjogi szervek által végzett valamennyi gazdasági tevékenységet – nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 2., 9. és 13. cikkéből eredő kötelezettségeit.

               —

               kötelezze Írországot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Írországban az állam, a helyi önkormányzatok és az egyéb közjogi szervek kizárólag akkor minősülnek jogalanynak, ha a pénzügyminiszter erre irányuló konkrét határozatot hoz. A Bizottság álláspontja szerint e helyzet több szempontból is ellentétes a HÉA-irányelv 13. cikkében meghatározott rendszerrel. Először is nincs a nem hatósági minőségben eljáró közjogi szervek adózására vonatkozó rendelkezés. Másodszor nincs a hatósági minőségben eljáró közjogi szervekre abban az esetben vonatkozó általános rendelkezés, ha olyan gazdasági tevékenységet folytatnak, amely adó alóli mentesítése a verseny jelentős torzulásához vezet. A közjogi szervek adóztatása teljes mértékben a pénzügyminiszter mérlegelési jogkörébe tartozik; a vonatkozó rendelkezésekben nem szerepelnek a döntését meghatározó feltételek. Harmadszor nincs a HÉA-irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek adózására vonatkozó rendelkezés.

      (1)  HL L 347., 1. o.


title: C-567/08. sz. ügy: 2008. december 19-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Luxemburgi Nagyhercegség

text:
               21.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 44/38

         2008. december 19-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Luxemburgi Nagyhercegség
   (C-567/08. sz. ügy)
   (2009/C 44/64)
   Az eljárás nyelve: francia
   Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: H. Støvlbæk és V. Peere meghatalmazottak)

      Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség
   Kereseti kérelmek

               —

               A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis nem értesítette azokról a Bizottságot – nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit;

               —

               kötelezze a Luxemburgi Nagyhercegséget a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A 2005/36/EK irányelv átültetésére rendelkezésre álló határidő 2007. október 20-án lejárt. A jelen kereset benyújtásakor azonban az alperes még nem hozta meg az irányelv átültetéséhez szükséges valamennyi intézkedést, vagy legalábbis nem értesítette azokról a Bizottságot.

      (1)  HL L 255., 22. o.


title: C-442/13. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2013. augusztus 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sarah Nagy kontra Marcel Nagy

text:
               9.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 325/14

         Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2013. augusztus 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sarah Nagy kontra Marcel Nagy
   (C-442/13. sz. ügy)
   2013/C 325/23
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Oberster Gerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Sarah Nagy

      Alperes: Marcel Nagy

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               „[A]zonos felek között” indítottak-e két eljárást a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (1) 12. cikke értelmében véve, ha az egyik eljárásban a gyermek a múltbeli tartás és a folyó tartás nyújtására vonatkozó igényét érvényesíti az apával szemben, az apa pedig házassági bontóperében a gyermekkel szembeni tartási kötelezettségének és az anyának nyújtandó ellátásnak a megállapítását kéri a házasság felbontását követő időre?

               2.

               Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:
               Ha az egyik eljárásban a tartásra jogosult személy a folyó tartásra vonatkozó igényét érvényesíti, a másik eljárásban pedig a tartásra köteles személy a folyó tartás nyújtására vonatkozó kötelezettségének megállapítását egy későbbi időponttól kezdődően kéri, akkor az eljárások a későbbi időponttól „ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog” iránt lesznek folyamatban a rendelet 12. cikke értelmében véve?

      (1)  HL. L 7., 1. o.; helyesbítés: HL L 131., 2011.5.18., 26. o., HL L 8., 2013.1.12., 19. o.


title: T-322/05. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2007. március 22-i ítélete – Brinkmann kontra OHIM – Terra Networks (Terranus) ( Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – A Terranus közösségi szóvédjegy bejelentése – A terra korábbi közösségi és nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Áruk és megjelölések hasonlósága – A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja )

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/39

         Az Elsőfokú Bíróság 2007. március 22-i ítélete – Brinkmann kontra OHIM – Terra Networks (Terranus)
   (T-322/05. sz. ügy) (1)

   („Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A Terranus közösségi szóvédjegy bejelentése - A terra korábbi közösségi és nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Áruk és megjelölések hasonlósága - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja’)
   (2007/C 95/79)
   Az eljárás nyelve: német
   Felek

      Felperes: Carsten Brinkmann (Köln, Németország) (képviselő: K. van Bebber ügyvéd)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: kezdetben T. Eichenberg, később G. Schneider meghatalmazottak)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban: Terra Networks, SA (Pozuelo de Alarcón, Espagne)
   Az ügy tárgya
   Az OHIM első fellebbezési tanácsának a Terra Networks, SA és a Carsten Brinkmann közötti felszólalási eljárásra vonatkozó, 2005. június 10-i R 1145/2004-1. sz. határozatával szemben benyújtott kereset.
   Az ítélet rendelkező része

               1)

               A keresetet elutasítja.

               2)

               A felperest kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 281., 2005.11.12.


title: C-333/07. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2008. december 22-i ítélete (a Cour administrative d'appel de Lyon [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Régie Networks kontra Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne (Állami támogatások – Helyi rádióállomásoknak címzett támogatási program – A reklámokra kivetett adó jellegű járulékokból történő finanszírozás – Az EK-Szerződés 93. cikkének (3) bekezdése (jelenleg az EK 88. cikk (3) bekezdése) szerinti előzetes vizsgálati eljárás eredményeként meghozott, kedvező elbírálást tartalmazó bizottsági határozat – A közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető támogatások – Az EK-Szerződés 92. cikkének (3) bekezdése (jelenleg, módosítást követően, az EK 87. cikk (3) bekezdése) – A határozat jogszerűségének vitatása – Indokolási kötelezettség – A tények értékelése – Az adó jellegű járuléknak az EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége)

text:
               21.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 44/14

         A Bíróság (nagytanács) 2008. december 22-i ítélete (a Cour administrative d'appel de Lyon [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Régie Networks kontra Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne
   (C-333/07. sz. ügy) (1)

   (Állami támogatások - Helyi rádióállomásoknak címzett támogatási program - A reklámokra kivetett adó jellegű járulékokból történő finanszírozás - Az EK-Szerződés 93. cikkének (3) bekezdése (jelenleg az EK 88. cikk (3) bekezdése) szerinti előzetes vizsgálati eljárás eredményeként meghozott, kedvező elbírálást tartalmazó bizottsági határozat - A közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető támogatások - Az EK-Szerződés 92. cikkének (3) bekezdése (jelenleg, módosítást követően, az EK 87. cikk (3) bekezdése) - A határozat jogszerűségének vitatása - Indokolási kötelezettség - A tények értékelése - Az adó jellegű járuléknak az EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége)
   (2009/C 44/22)
   Az eljárás nyelve: francia
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Cour administrative d'appel de Lyon
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Régie Networks

      Alperes: Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne
   Tárgy
   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Cour administrative d'appel de Lyon (Franciaország) – A Bizottság 1997. november 10-i 679/97. sz. azon határozatának érvényessége, amelyben a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást a rádiós műsorszolgáltatás támogatási rendszerének az 1992. szeptember 30-i 92-1053 rendelettel (JORF 1992. október 1-jei 228. száma) (SG(97) D/9265) hatályba léptetett módosításai tekintetében – A rádiós és televíziós műsorszórás útján, francia területen sugárzott reklámokra kivetett adó jellegű járulék, amelynek bevétele a rádiós műsorszolgáltatás támogatási alapjába folyik be – Olyan támogatási rendszer, amelynek előnyeiben csak a nemzeti vállalkozások részesülnek – Az EK 87. cikk (3) bekezdése c) pontjában foglalt eltérésnek az e rendszerre és azt annak alapját képező adóra való alkalmazhatósága
   Rendelkező rész
   Az Európai Közösségek Bizottsága 1997. november 10-i határozata, amelyben a Bizottság nem emelt kifogást a helyi rádióállomások javát szolgáló támogatási programok módosításával szemben (az N 679/97. sz. állami támogatás – Franciaország), érvénytelen.
   Az Európai Közösségek Bizottsága 1997. november 10-i határozata érvénytelenségének megállapításából eredő joghatásokat fel kell függeszteni addig, amíg a Bizottság az EK 88. cikk alapján újabb határozatot hoz. E joghatások a jelen ítélet kihirdetésétől számított két hónapot meg nem haladó időszakra kerülnek felfüggesztésre abban az esetben, ha a Bizottság akként határoz, hogy ezen újabb határozatot az EK 88. cikk (3) bekezdése alapján hozza meg, valamint további ésszerű tartamú kiegészítő időszakra abban az esetben, ha a Bizottság akként határoz, hogy megindítja az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást. A jelen ítélet időbeli hatályának e korlátozása alól csak azok a vállalkozások képeznek kivételt, amelyek a rádiós műsorszolgáltatást segítő támogatási alap javára szolgáló adó jellegű járulék megállapításáról szóló, 1997. december 29-i 97-1263. sz. rendelet 1. cikkében meghatározott, a rádiós és televíziós műsorszórás útján sugárzott reklámokra kivetett adó jellegű járulék beszedését illetően a jelen ítélet kihirdetésének napja előtt keresetet indítottak, vagy igényüket ezzel egyenértékű módon érvényesítették.

      (1)  HL C 211., 2007.9.8.


title: T-671/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. május 12-i végzése – PAN Europe és Confédération paysanne kontra Bizottság

text:
               13.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 228/26

         A Törvényszék 2015. május 12-i végzése – PAN Europe és Confédération paysanne kontra Bizottság
   (T-671/13. sz. ügy) (1)

   (2015/C 228/35)
   Az eljárás nyelve: angol
   A hetedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 52., 2014.2.22.


title: T-413/06. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-53/06 sz., Claudia Gualtieri kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2006. október 9-én hozott végzése ellen Claudia Gualtieri által 2006. december 22-én benyújtott fellebbezés

text:
               24.2.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 42/42

         A Közszolgálati Törvényszék F-53/06 sz., Claudia Gualtieri kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2006. október 9-én hozott végzése ellen Claudia Gualtieri által 2006. december 22-én benyújtott fellebbezés
   (T-413/06. P. sz. ügy)
   (2007/C 42/73)
   Az eljárás nyelve: olasz
   Felek

      Fellebbező: Claudia Gualtieri (Brüsszel, Belgium) (képviselők: M. Gualtieri és P. Gualtieri ügyvédek)

      A másik fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága
   A fellebbező kérelmei

               —

               Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék 2006. október 9-én hozott végzését, és állapítsa meg, hogy a Közszolgálati Törvényszék hatáskörrel rendelkezik a jogvita érdemi eldöntésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   A fellebbezés az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének az F-53/06. sz. ügyben 2006. október 9-én hozott végzése ellen irányul, amellyel e Törvényszék határkörének személyi hatály miatti hiányát állapította meg a fellebbező – kihelyezett nemzeti szakértő – és a Bizottság jogvitájában.
   Kérelmének alátámasztásául a fellebbező előadja, hogy a megtámadott végzés a kihelyezett nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló bizottsági határozat 1. cikke (2) bekezdésének felületes és hibás értelmezésén alapul. E tekintetben utal e határozat 7. cikkének a), f) és g) pontjára, 11. cikkének (1) és (3) bekezdésére, 12. cikkének (1) és (2) bekezdésére, 13. cikkének (1) bekezdésére, 14. és 15 cikkére.
   Ezek összességéből az következik, hogy a kihelyezett nemzeti szakértő kapcsolata a kihelyező adminisztrációval a kihelyezés teljes időtartama alatt nyugszik, és hogy ezen időszak alatt a kihelyezett nemzeti szakértő a Bizottság szervezetének része, és kizárólag a Bizottság érdekében végzi feladatát.
   Ezért nem kétséges, hogy az e szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogviták a Közszolgálati Törvényszék hatáskörébe tartoznak, ugyanis a kihelyezett nemzeti szakértők helyzete egyértelműen megfelel az alkalmazottak helyzetének.


title: T-315/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. október 29-i végzése – Hipp kontra OHIM – Nestlé Nutrition (Praebiotik) („Közösségi védjegy — Megszűnés megállapítására irányuló eljárás — A lajstromozás visszavonása — Okafogyottság”)

text:
               21.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 429/24

         A Törvényszék 2015. október 29-i végzése – Hipp kontra OHIM – Nestlé Nutrition (Praebiotik)
   (T-315/14. sz. ügy) (1)

   ((„Közösségi védjegy - Megszűnés megállapítására irányuló eljárás - A lajstromozás visszavonása - Okafogyottság”))
   (2015/C 429/31)
   Az eljárás nyelve: német

      Felek

      Felperes: Hipp & Co. (Sachseln, Svájc) (képviselők: M. Kinkeldey, A. Wagner és S. Brandstätter ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Nestlé Nutrition GmbH (Frankfurt-am-Main, Németország) (képviselők: A. Schulz és C. Onken ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Nestlé Nutrition GmbH és a Hipp & Co. közötti megszűnés megállapítására irányuló eljárással kapcsolatban 2014. február 26-án hozott határozata (R 1171/2012-4. és R 1326/2012-4. sz. ügyek) ellen benyújtott kereset.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A keresetről már nem szükséges határozni.

               2)

               A Hipp & Co. és a Nestlé Nutrition GmbH viselik a saját költségeiket, valamint fele-fele arányban a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) részéről felmerült költségeket.

      (1)  HL C 212., 2014.7.7.


title: C-143/08. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2009. március 19-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — A 2006/73/EK irányelv — Az előírt határidőn belüli átültetés elmaradása)

text:
               16.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 113/11

         A Bíróság (nyolcadik tanács) 2009. március 19-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság
   (C-143/08. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - A 2006/73/EK irányelv - Az előírt határidőn belüli átültetés elmaradása)
   2009/C 113/20
   Az eljárás nyelve: lengyel

      Felek

      Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: P. Dejmak és M. Kaduczak meghatalmazottak)

      Alperes: a Lengyel Köztársaság (képviselő: M. Dowgielewicz meghatalmazott)

      Tárgy

   Tagállami kötelezettségszegés — A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelvnek (HL L 241., 26. o.) való megfeleléshez szükséges rendelkezések előírt határidőn belül történő elfogadásának elmulasztása.

      Rendelkező rész

               1)

               A Lengyel Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelvnek — nem teljesítette az említett irányelvből eredő kötelezettségeit.

               2)

               A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi költségek viselésére.

      (1)  HL C 142., 2008.6.7.


title: C-506/12. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2012. november 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerd Schini kontra Land Berlin

text:
               26.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 26/31

         A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2012. november 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerd Schini kontra Land Berlin
   (C-506/12. sz. ügy)
   2013/C 26/58
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Verwaltungsgericht Berlin

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Gerd Schini

      Alperes: Land Berlin

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Úgy kell-e értelmezni az európai elsődleges és/vagy másodlagos jogot, a jelen ügyben különösen a 2000/78/EK irányelvet (1), az életkoron alapuló jogszerűtlen hátrányos megkülönböztetés átfogó tilalmának értelmében véve, hogy e tilalom hatálya a tartományi köztisztviselők illetményére vonatkozó nemzeti rendelkezésekre is kiterjed?

               2.

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: az következik-e az említett európai elsődleges és/vagy másodlagos jog értelmezéséből, hogy az olyan nemzeti rendelkezés, amely szerint a köztisztviselő alapilletményének összege a közszolgálati jogviszony létesítésekor alapvetően a köztisztviselő életkorától függ, és később mindenekelőtt a közszolgálati jogviszony időtartamának függvényében emelkedik, az életkoron alapuló közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést képez?

               3.

               Amennyiben a második kérdésre is igenlő válasz adandó: ellentétes-e az említett európai elsődleges és/vagy másodlagos jog értelmezésével az ilyen nemzeti rendelkezés azon jogalkotói céllal történő igazolása, hogy jutalmazzák a szakmai tapasztalatot?

               4.

               Amennyiben a harmadik kérdésre is igenlő válasz adandó: a hátrányos megkülönböztetéstől mentes illetményjog kialakításáig lehetővé teszi-e az európai elsődleges és/vagy másodlagos jog értelmezése más jogkövetkezmény alkalmazását, mint a hátrányosan megkülönböztetett személyek részére a besorolási fokozatuk legmagasabb fizetési fokozata szerinti illetmény visszamenőleges kifizetését?
               A hátrányos megkülönböztetés tilalma megsértésének jogkövetkezménye e tekintetben az európai elsődleges és/vagy másodlagos jogból, a jelen ügyben különösen magából a 2000/78/EK irányelvből ered, vagy a jogosultság csak az európai jogi rendelkezések hiányos átültetéséből következik az állam uniós jog alapján fennálló felelőssége alapján?

               5.

               Ellentétes-e az európai elsődleges és/vagy másodlagos jog értelmezésével az olyan nemzeti intézkedés, amely az utólagos illetményfizetésre vagy kártérítésre való jogosultságot attól teszi függővé, hogy a köztisztviselők azt megfelelően rövid időn belül érvényesítették-e?

      (1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).


title: C-175/05. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2007. január 11-i ítélete – Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország (Tagállami kötelezettségszegés – A 92/100/EGK irányelv – Szerzői jog – Bérleti és haszonkölcsönzési jog – A nyilvános haszonkölcsönbe adás kizárólagos joga – Kivételek – A díjazás feltétele – Mentesítés – Hatály)

text:
               24.2.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 42/4

         A Bíróság (hatodik tanács) 2007. január 11-i ítélete – Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország
   (C-175/05. sz. ügy) (1)

   (Tagállami kötelezettségszegés - A 92/100/EGK irányelv - Szerzői jog - Bérleti és haszonkölcsönzési jog - A nyilvános haszonkölcsönbe adás kizárólagos joga - Kivételek - A díjazás feltétele - Mentesítés - Hatály)
   (2007/C 42/06)
   Az eljárás nyelve: angol
   Felek

      Felperes: Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Shotter és W. Wils, meghatalmazottak)

      Alperes: Írország (képviselők: D. O'Hagan, meghatalmazott; E. Regan SC; J. Gormley, Asvisory Counsel)

      Az alperest támogató beavatkozó: Spanyol Királyság (képviselő: I. deé Cuvillo Contreras, meghatalmazott)
   Tárgy
   Tagállami kötelezettségszegés – A bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joghoz kapcsolódó bizonyos jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelv (HL L 346., 6. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 120. o.) 1. és 5. cikkének megsértése – A nyilvános haszonkölcsönbe adás kizárólagos joga alóli kivételek – Hatály
   Rendelkező rész

               1)

               A bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joghoz kapcsolódó bizonyos jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelv értelmében, azáltal, hogy minden nyilvános haszonkölcsönzést végző intézmény-kategóriát mentesített, Írország nem teljesítette az említett irányelv 1. és 5. cikke alapján fennálló kötelezettségeit

               2)

               Írországot kötelezi a költségek viselésére.

               3)

               A Spanyol Királyságot kötelezi saját költségeinek viselésére.

      (1)  HL C 155., 2005.6.25.


title: C-681/11. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2011. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundeswettbewerbsbehörde kontra Schenker & Co AG és társai

text:
               24.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 89/11

         Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2011. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundeswettbewerbsbehörde kontra Schenker & Co AG és társai
   (C-681/11. sz. ügy)
   2012/C 89/17
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Oberster Gerichtshof

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: Bundeswettbewerbsbehörde, Bundeskartellanwalt

      Alperesek: Schenker und Co AG, ABX Logistics (Ausztria) GmbH, Logwin Invest Austria GmbH, Logwin Road + Rail Austria GmbH, Alpentrans Spedition und Transport GmbH, Kapeller Internationale Spedition GmbH, Johann Strauss GmbH, Wildenhofer Spedition und Transport GmbH, DHL Express (Ausztria) GmbH, G. Englmayer Spedition GmbH, Internationale Spedition Schneckenreither Gesellschaft mbH, Leopold Schöffl GmbH & Co KG, Express-Interfracht Internationale Spedition GmbH, Rail Cargo, A. Ferstl Speditionsgesellschaft mbH, Spedition, Lagerei und Beförderung von Gütern mit Kraftfahrzeugen, Alois Herbst GmbH & Co KG, Johann Huber Spedition und Transportgesellschaft mbH, Keimelmayr Speditions- u. Transport GmbH, „Spedpack”-Speditions- und Verpackungsgessellschaft mbH, Thomas Spedition GmbH, Koch Spedition GmbH, Maximilian Schludermann, a Kubicargo Speditions GmbH vagyonának felszámolóbiztosa, Kühne + Nagel GmbH, Lagermax Internationale Spedition Gesellschaft mbH, Morawa Transport GmbH, Johann Ogris Internationale Transport- und Speditions GmbH, Traussnig Spedition GmbH, Treu SpeditionsgesmbH, Spedition Anton Wagner GmbH, Gebrüder Weiss GmbH, Marehard u. Wuger Internat. Speditions- u. Logistik GmbH

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Sújtható-e pénzbírsággal valamely vállalkozás az EUMSZ 101. cikk megsértése miatt, ha a vállalkozás tévedett magatartása jogszerűségében és ez a tévedés nem felróható?

         Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

               1a)

               Nem felróható-e valamely magatartás jogszerűségében való tévedés akkor, ha a vállalkozás versenyjogi tapasztalattal rendelkező jogi tanácsadó tanácsa alapján járt el, és a tanács tévessége nem volt nyilvánvaló, továbbá ez a vállalkozástól elvárható felülvizsgálat során sem volt felismerhető?

               1b)

               Nem felróható-e valamely magatartás jogszerűségében való tévedés akkor, ha a vállalkozás bízott azon nemzeti versenyhatóság határozatának helyességében, amely egyedül a nemzeti versenyjog alapján vizsgálta és minősítette megengedhetőnek a megítélendő magatartást?

               2.

               A nemzeti versenyhatóság megállapíthatja-e azt, hogy valamely vállalkozás részt vett az uniós versenyjogot sértő kartellben, ha azért nem lehet pénzbírságot kiszabni a vállalkozással szemben, mert bírság mellőzése vagy csökkentése iránti kérelmet nyújtott be?


title: C-435/12. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2014. április 10-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ACI Adam BV és társai kontra Stichting de Thuiskopie, Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szellemi tulajdon — Szerzői jog és szomszédos jogok — Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása — 2001/29/EK irányelv — Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése — Többszörözési jog — Kivételek és korlátozások — Magáncélú másolat — A másolat eredetijének jogszerű mivolta — 2004/48/EK irányelv — Hatály)

text:
               10.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 175/7

         A Bíróság (negyedik tanács) 2014. április 10-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ACI Adam BV és társai kontra Stichting de Thuiskopie, Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding
   (C-435/12. sz. ügy) (1)

   ((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Szellemi tulajdon - Szerzői jog és szomszédos jogok - Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása - 2001/29/EK irányelv - Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése - Többszörözési jog - Kivételek és korlátozások - Magáncélú másolat - A másolat eredetijének jogszerű mivolta - 2004/48/EK irányelv - Hatály))
   2014/C 175/08
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Hoge Raad der Nederlanden

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: ACI Adam BV, Alpha International BV, AVC Nederland BV, BAS Computers & Componenten BV, Despec BV, Dexxon Data Media and Storage BV, Fuji Magnetics Nederland, Imation Europe BV, Maxell Benelux BV, Philips Consumer Electronics BV, Sony Benelux BV, Verbatim GmbH

      Alperesek: Stichting de Thuiskopie, Stichting Onderhandelingen Thuiskopie vergoeding

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hoge Raad der Nederlanden – Hollandia – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.) 5. cikke (2) és (5) bekezdésének, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.) 14. cikkének értelmezése – Többszörözési jog – Kivételek és korlátozások – A szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása – Költségek – Hatály

      Rendelkező rész

               1)

               Az uniós jog, különösen az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett (2) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló olyan nemzeti szabályozás, mely nem tesz különbséget azon esetek között, amelyekben a magáncélú többszörözésre jogszerű forrásból, illetve amelyekben jogellenes forrásból került sor.

               2)

               A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazandó az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló jogvitára, amelyben a méltányos díj megfizetésre kötelezettek azt kérik, hogy a kérdést előterjesztő bíróság tegyen megállapításokat az e díj beszedésével és a szerzői jog jogosultjai számára történő szétosztásával megbízott szervezet terhére, amely e kérelemmel szemben védekezik.

      (1)  HL C 399., 2012.12.22.


title: C-159/10. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerhard Fuchs kontra Land Hessen

text:
               19.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/24

      A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerhard Fuchs kontra Land Hessen
      (C-159/10. sz. ügy)
      (2010/C 161/34)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Verwaltungsgericht Frankfurt am Main

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Gerhard Fuchs

         Alperes: Land Hessen

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  Uniós jogi mércék szerint közérdekű cél szolgál-e a Hessisches Beamtengesetz (a tisztviselőkről szóló hesseni tartományi törvény) azon rendelkezéseinek alapjául, amelyek a tisztviselőkre főszabály szerint kötelező nyugdíjkorhatárra vonatkoznak?
                  E tekintetben mindenekelőtt a következő részkérdések merülnek fel:

                              Uniós jogi szempontból részletesen mely követelmények támasztandók az ilyen közérdekű céllal szemben? Mely egyéb, a tényállás megállapításához kapcsolódó kérdéseknek kellene még a kérdést előterjesztő bíróságnak utánajárnia?

                              A 2000/78/EK irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes célnak minősül-e a költségvetési eszközök és a személyzeti költségek — jelen esetben új felvételek mellőzésének és a személyzeti kiadások ezzel járó csökkentésének formájában megnyilvánuló — megtakarításához fűződő érdek?

                              Abban az esetben is törvényes közérdekű célnak ismerhető-e el a munkáltatónak a tisztviselők végleges nyugdíjba vonulásának biztonságos tervezésére való törekvése, ha a Hessisches Beamtengesetz vagy a Beamtenstatusgesetz (a tisztviselők jogállásáról szóló törvény) hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató maga alakíthatja ki és juttathatja érvényre munkaerő-tervezési elképzeléseit?

                              Közérdekű célként ismerhető-e el a „kedvező kormegoszláshoz”, a „kedvező korszerkezethez” fűződő érdek annak ellenére, hogy e tekintetben nincs a helyes kormegoszlást, a helyes korszerkezetet meghatározó általános szabvány vagy törvényi szabályozás?

                              A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes közérdekű célnak tekinthető-e a szolgálatban álló, már alkalmazott tisztviselők előléptetési lehetőségének megteremtéséhez fűződő érdek?

                              Törvényes közérdekű célt szolgál-e az a korhatár-szabályozás, amely az idősebb foglalkoztatottakkal a szolgálati alkalmasság fennállása tárgyában folytatott jogviták elkerülését célozza?

                              A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű vonatkozás a munkavállalók foglalkoztatása terén az egyes munkáltatókon túlmutató munkaerőpiac-politikai koncepciót feltételez-e, és ha igen, az egységesség és kötelező erő milyen fokával?

                              Követhetnek-e egyáltalán egyes munkáltatók a foglalkoztatotti csoportok — jelen esetben a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők — javát szolgáló közérdekű célokat az ilyen mértékben korlátozott hatályú korhatár-szabályozásokkal?

                              Mely feltételek mellett tekinthető a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű célnak az egyes munkáltatók által követendő, de nem kötelező erővel meghatározott azon cél, hogy a nyugdíjba vonulás révén betölthetővé vált állásokat új felvételek útján, adott esetben a már szolgálatban álló foglalkoztatottak előzetes előléptetését követően töltsék be? A közérdekű vonatkozáshoz azon általános kijelentéseken túl, miszerint a szabályozás ezt a célt szolgálja, statisztikai adatoknak vagy olyan egyéb ismereteknek is rendelkezésre kell-e állniuk, amelyek e célkitűzés kellő komolyságára és tényleges megvalósítására engednek következtetni?

                  2.

                  Pontosan milyen követelményeket kell támasztani a Hessisches Beamtengesetzben foglalt rendelkezések értelmében vett korhatár-szabályozás megfelelő és alkalmas jellegével szemben?
                  Igényel-e közelebbi vizsgálódást a korhatár elérését követően önként továbbra is szolgálatban maradó tisztviselők — előrelátható — számának azok számához viszonyított meghatározása, akik az életkor elérésével mindenképpen teljes ellátásban részesülnek, és ezért mindenképpen nyugdíjba kívánnak vonulni? Nem lenne-e célszerű e tekintetben a kényszernyugdíjazás előtt az önkéntességnek elsőbbséget biztosítani, amíg a nyugdíj rendes korhatár elérése előtti igénybevétel esetén történő csökkentésére vonatkozó rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy az ellátásokra vonatkozó költségvetés és az azzal összefüggő személyzeti költségek nem megfelelő felhasználását elkerüljék (a kényszerűséget megelőző önkéntesség mint megfelelőbb és végeredményben alig kevésbé alkalmas szabályozás)?
                  Megfelelőnek és szükségesnek tekinthető-e, ha a tisztviselők tekintetében egy bizonyos magasabb életkor — jelen esetben a 65. életév — elérése esetén általánosan és megdönthetetlenül vélelmezik a szolgálati alkalmatlanságot, és ezért a szolgálati jogviszonyt hagyják automatikusan megszűnni?
                  Megfelelő-e, ha a tisztviselői jogviszonyban a 68. életév betöltéséig történő továbbfoglalkoztatást kizárólag a munkáltató különös érdekéhez kötik, ilyen érdekek hiányában azonban a tisztviselői jogviszony megszűnését a tisztviselői jogviszony újabb létesítésére vonatkozó bármiféle jogi lehetőség nélkül kikényszerítik?
                  Az idősebb emberek érdekeinek a fiatalabb emberek főszabály szerint nem fontosabb érdekeihez viszonyított nem megfelelő leértékeléséhez vezet-e a nem a teljes ellátásra való jogosultságnak a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint megengedett feltételekhez kötésére korlátozódó, hanem a kényszernyugdíjazást eredményező korhatár-szabályozás?
                  Ha az új felvételek és/vagy előléptetések megkönnyítésének célját törvényesnek kell elismerni, felmerül a kérdés, hogy ténylegesen milyen részletes követelményeket kell támasztani annak igazolására, hogy a megfelelő lehetőségekkel ténylegesen milyen mértékben élnek, a korhatár-szabályozást igénybe vevő minden egyes munkáltató tekintetében vagy a törvényi szabályozás hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató tekintetében, az általános munkaerőpiacra való tekintettel vagy arra való tekintet nélkül?
                  A ma már felismerhető demográfiafüggő munkaerő-piaci résekre, a hamarosan mindenféle — vagyis többek között szövetségi és tartományi közszolgálati — szakemberrel szemben felmerülő igényre tekintettel megfelelő és szükséges-e a hivatásukat továbbra is gyakorolni kívánó, a szolgálatra alkalmas tisztviselőket jelenleg annak ellenére kényszernyugdíjazni, hogy hamarosan jelentős és a munkaerőpiac által aligha lefedhető munkaerőigény merül majd fel? Szükség van-e e tekintetben adott esetben később még begyűjtendő ágazati munkaerő-piaci adatokra?

                  3.

                  Milyen követelményeket kell támasztani a hesseni és adott esetben a szövetségi jogszabályoknak a korhatár-szabályozással kapcsolatos koherenciájával szemben?
                  Ellentmondástól mentesnek tekinthető-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének és 50. §-a (3) bekezdésének viszonya, ha a főszabály szerint lehetséges korhatáron túli továbbfoglalkoztatás egyedül a munkáltató érdekeitől függ?
                  Az irányelvnek megfelelően adott esetben úgy kell-e értelmezni a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (3) bekezdését, hogy az életkoron alapuló — nem megfelelő — hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében minden esetben a továbbfoglalkoztatás mellett kell dönteni akkor, ha az szolgálati okokkal nem ellenkezik? Milyen követelményeket kellene adott esetben az ilyen okok fennállásával szemben támasztani? E tekintetben fel kell-e tenni, hogy a szolgálati érdekek már akkor megkövetelik a továbbfoglalkoztatást, ha máskülönben az életkoron alapuló — nem igazolható — hátrányos megkülönböztetés valósulna meg?
                  Miként lehetne a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (3) bekezdésének ilyenformán kívánatos értelmezését a tisztviselői jogviszony időközben bekövetkezett megszűnése ellenére a felperes tisztviselői jogviszonyának folytatására vagy felélesztésére felhasználni? A Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének alkalmazását ilyen esetben a 68. életév betöltéséig mindenképpen mellőzni kellene?
                  Megfelelő és szükséges-e egyrészt a 60., illetve 63. életév betöltését követő önkéntes nyugdíjba vonulásnak a nyugdíj tartós csökkentésével történő megnehezítése, másrészt a 65. életév betöltésén túli önkéntes továbbfoglalkoztatás kizárása, ha a munkáltatónak a továbbfoglalkoztatáshoz nem fűződik kivételesen különös érdeke?
                  Cáfolják-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (1) bekezdésében foglalt korhatár-szabályozás megfelelő és szükségszerű jellegét az egyrészről az életkorra való tekintettel történő részmunkaidős foglalkoztatás keretében foglalkoztatottakra, másrészről a határozott időre kinevezett tisztviselőkre vonatkozó kedvezőbb rendelkezések?
                  Milyen jelentőséggel bírnak a koherencia szempontjából a különböző közszolgálati, munka- és társadalombiztosítási jogi rendelkezések, amelyek egyrészt a teljes nyugdíjra jogosító életkor állandó felemelésére törekszenek, másrészt tiltják a rendes öregségi nyugdíjra jogosító életkor elérése miatti felmondást, másrészt éppen ezen életkor elérésével a foglalkoztatási jogviszony kötelező megszűnését hagyják bekövetkezni?
                  Szerepet játszik-e a koherencia szempontjából, hogy a korhatároknak a szövetség, valamint egyes tartományok társadalombiztosításában és tisztviselőkre vonatkozó jogában történő fokozatos emelése elsősorban a foglalkoztatottak arra irányuló érdekét szolgálja, hogy a lehető legkésőbb kerüljenek a teljes öregségi nyugdíj szigorított feltételeinek hatálya alá? Érdektelenek-e e kérdések arra tekintettel, hogy a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők tekintetében még nem került sor a korhatárok felemelésére, jóllehet a munkaviszonyban foglalkoztatottak tekintetében ezen emelés nemsokára hatályba lép?

         (1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)


title: C-320/05. P. sz. ügy: A Bíróság 2007. október 4-i végzése – Fred Olsen SA kontra Európai Közösségek Bizottsága, Spanyol Királyság (Fellebbezés – Állami támogatások – Tengeri fuvarozás – Tengeri kabotázs – Létező támogatások – Új támogatások – A közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető támogatások – Általános gazdasági érdekű szolgáltatás – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)

text:
               23.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/28

         A Bíróság 2007. október 4-i végzése – Fred Olsen SA kontra Európai Közösségek Bizottsága, Spanyol Királyság
   (C-320/05. P. sz. ügy) (1)

   (Fellebbezés - Állami támogatások - Tengeri fuvarozás - Tengeri kabotázs - Létező támogatások - Új támogatások - A közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető támogatások - Általános gazdasági érdekű szolgáltatás - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)
   (2008/C 51/46)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   Felek

      Felperes: Fred Olsen SA (képviselő: R. Marín Correa abogado)

      A többi fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: J.L. Buendía Sierra és R. Vidal Puig meghatalmazottak), a Spanyol Királyság (képviselő: N. Díaz Abad meghatalmazott)
   Tárgy
   Fellebbezés az Elsőfokú Bíróság (kibővített második tanács) T-17/02. sz., Olsen kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítélete ellen, amelyben az Elsőfokú Bíróság elutasította az NN 48/2001 számú állami támogatási ügyirat – Spanyolország – a Trasmediterránea tengeri hajózási társaság részére nyújtott állami támogatásokról szóló, 2001. július 25-i bizottsági határozat (HL 2002. C 96., 4. o.) megsemmisítése iránti kérelmet.
   Rendelkező rész

               1)

               A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

               2)

               A Bíróság a Fred Olsen SA-t kötelezi a költségek viselésére.

               3)

               A Spanyol Királyság maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 271., 2005.10.29.


title: T-168/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. december 15-i végzése – AQ kontra Parlament ( „Kártérítési kereset — A felperes által a Parlament azon határozata következtében elszenvedett kár megtérítése, amelyben nem bírálta el a felperes kérelmét — Az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt folyamatban lévő eljárás állítólagos szabálytalanságaira vonatkozó vizsgálat megindítására irányuló kérelem — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság” )

text:
               16.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 56/16

         A Törvényszék 2014. december 15-i végzése – AQ kontra Parlament
   (T-168/11. sz. ügy) (1)

   ((„Kártérítési kereset - A felperes által a Parlament azon határozata következtében elszenvedett kár megtérítése, amelyben nem bírálta el a felperes kérelmét - Az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt folyamatban lévő eljárás állítólagos szabálytalanságaira vonatkozó vizsgálat megindítására irányuló kérelem - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”))
   (2015/C 056/22)
   Az eljárás nyelve: lengyel

      Felek

      Felperes: AQ (Żary, Lengyelország) (képviselő: P. K. Rosiak ügyvéd)

      Alperes: Európai Parlament (képviselő: K. Zejdová meghatalmazott)

      Az ügy tárgya

   A felperes által a Parlament azon határozata következtében elszenvedett kár megtérítésére irányuló kártérítési kereset, amelyben úgy döntött, hogy nem bírálja el az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt folyamatban lévő eljárás állítólagos szabálytalanságaira vonatkozó vizsgálat megindítására irányuló kérelmet.

      A végzés rendelkező része

               1)

               A Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2)

               A Törvényszék AQ-t kötelezi a saját költségeinek, valamint az Európai Parlament részéről felmerült költségeknek a viselésére.

               3)

               A Törvényszék a költségmentesség címén a Törvényszék pénztára által fizetendő összeget 1  653,36 euróban állapítja meg.

      (1)  HL C 250., 2012.8.18.


title: F-66/06. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék első tanácsának 2011. szeptember 28-i végzése — Kyriazi kontra Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — Kinevezés — 2004. május 1-je előtt közzétett belső versenyvizsga — 2006. május 1-je előtt alkalmassági listára felvett ideiglenes alkalmazott — Besorolási fokozatba való besorolás — A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 5. cikkének (4) bekezdése és 12. cikkének (3) bekezdése — Titkársági támogatás — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan kereset)

text:
               19.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 340/38

         A Közszolgálati Törvényszék első tanácsának 2011. szeptember 28-i végzése — Kyriazi kontra Bizottság
   (F-66/06. sz. ügy) (1)

   (Közszolgálat - Tisztviselők - Kinevezés - 2004. május 1-je előtt közzétett belső versenyvizsga - 2006. május 1-je előtt alkalmassági listára felvett ideiglenes alkalmazott - Besorolási fokozatba való besorolás - A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 5. cikkének (4) bekezdése és 12. cikkének (3) bekezdése - Titkársági támogatás - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan kereset)
   2011/C 340/77
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: Kalliopi Kyriazi (Clabecq, Belgium) (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben C. Berardis-Kayser és K. Herrmann, később: K. Herrmann és H. Krämer meghatalmazottak)

      Az alperest támogató beavatkozó: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: kezdetben M. Arpio Santacruz és I. Šulce, később J. Monteiro és K. Zieleśkiewicz meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   A felperest C*1 besorolási fokozatba és 2-es fizetési fokozatba próbaidős tisztviselővé kinevező 2005. szeptember 12-i határozat megsemmisítése, és az abból következő és/vagy azzal összefüggő valamennyi jogi aktus, valamint a titkársági támogatás megvonásáról szóló és annak a felperes véglegesítését követően történő visszaállítását megtagadó határozat megsemmisítése.

      A végzés rendelkező része

               1.

               A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

               2.

               K. Kyriazi és az Európai Bizottság maguk viselik saját költségeiket.

               3.

               A beavatkozóként fellépő Európai Unió Tanácsa maga viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 178., 2006.7.29., 43. o.


title: C-324/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

text:
               9.10.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 274/6

         A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas
   (C-324/10. sz. ügy)
   ()
   2010/C 274/07
   Az eljárás nyelve: német

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Finanzgericht Hamburg

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Gebr. Stolle GmbH & Co. KG

      Alperes: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Az jellemzi-e a 0207 12 90 9990 termékkód (1) értelmében vett „szabálytalan összetételt”, hogy a hasított testhez az ott megjelölt belsőségek közül — egyesével vagy többszörösen — összesen legfeljebb 4 adható hozzá?

               2.

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: azokat a hasított testeket is felöleli-e a 0207 12 10 vámtarifa-alszám, amelyekhez az e vámtarifa-alszámban említett belsőségeket többszörösen adják hozzá?

      (1)  HL L 322., 1998.12.1., 31. o.


title: F-35/15. sz. ügy: 2015. február 24–én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

text:
               4.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 146/52

         2015. február 24–én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság
   (F-35/15. sz. ügy)
   (2015/C 146/73)
   Az eljárás nyelve: francia

      Felek

      Felperes: ZZ (képviselő: C. Huglo ügyvéd)

      Alperes: Európai Bizottság

      A jogvita tárgya és leírása

   A Bizottság azon határozatának megsemmisítése, amelyben nem adott helyt a felperes által előterjesztett segítségnyújtás iránti kérelemnek, miközben a felperest közösségi költségvetési források hűtlen kezelése miatt eljárás alá vonták.

      Kereseti kérelmek

               —

               A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2014. november 21-i, 2014. december 3-án átvett azon határozatát, amelyben elutasította a felperes által 2014. augusztus 5-én tett, R/865/14. sz. panaszt;

               —

               kötelezze a Bizottságot 17  242,51 euró megfizetésére, amely összeg az eljárás során még változhat;

               —

               kötelezze az Európai Bizottságot az eljárási költségek részét nem képező költségek címén 3  000 euró megfizetésére, valamint az összes költség viselésére, amelynek összege az eljárás során még változhat.


title: T-791/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. április 27-i végzése – Bensarsa kontra Bizottság és Európai Adatvédelmi Biztos

text:
               22.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 205/43

         A Törvényszék 2015. április 27-i végzése – Bensarsa kontra Bizottság és Európai Adatvédelmi Biztos
   (T-791/14. sz. ügy) (1)

   (2015/C 205/59)
   Az eljárás nyelve: francia
   A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 34., 2015.2.2.


title: C-69/15. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2015. február 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nutrivet D.O.O.E.L. kontra Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség

text:
               27.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 138/39

         A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2015. február 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nutrivet D.O.O.E.L. kontra Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség
   (C-69/15. sz. ügy)
   (2015/C 138/53)
   Az eljárás nyelve: magyar

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Nutrivet D.O.O.E.L.

      Alperes: Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Az 1013/2006/EK (1) rendelet 2. cikk 35. g) pont iii) alpontja szerinti „a VII. mellékletben szabályozott dokumentumban fel nem tüntetett módon” történő hulladékszállításnak tekintendő-e, ha a szállítást szervező az 1013/2006/EK rendelet VII. mellékletében szabályozott dokumentumban a 2. pontban szereplő Importáló/címzett rovatot, a 7. pontban szereplő Hasznosító létesítmény rovatot és a 11. pontban szereplő Érintett országok/állam(ok) rovatot akként tölti ki, hogy azok nincsenek egymással összhangban, azonban az e pontok szerinti információkat a rendelkezésre álló nemzetközi fuvarlevél (és egyéb okiratok) egyértelműen tartalmazzák?

               2)

               Amennyiben az 1. kérdésre adandó válasz igen, arányosnak lehet-e tekinteni az emiatt kiszabott bírságot, amelynek összege megegyezik azon jogsértés miatt kiszabott bírsággal, mint amilyennel az 1013/2006/EK rendelet VII. mellékletében szabályozott dokumentum kitöltésére vonatkozó kötelezettséget megszegőt sújtják?

               3)

               Az 1013/2006/EK rendelet 2. cikk 35. g) pont iii) alpontja szerinti illegális hulladékszállítás megállapíthatóságához szükséges-e, hogy az 1013/2006/EK rendelet VII. mellékletében szabályozott dokumentumot kitöltő a hatóságot szándékosan megtévessze?

               4)

               Az 1013/2006/EK rendelet 2. cikk 35. g) pont iii) alpontja szerinti „a VII. mellékletben szabályozott dokumentumban fel nem tüntetett módon” történő illegális hulladékszállítás megállapíthatóságánál releváns-e, hogy a fel nem tüntetett információ/adat környezetvédelmi szempontból releváns adat/információ-e? Amennyiben igen, mely információ/adat tekintendő az 1013/2006/EK rendelet VII. mellékletében szabályozott dokumentumban környezetvédelmi szempontból relevánsnak?

               5)

               Az 1013/2006/EK rendelet 2. cikk 35. g) pont iii) alpontja szerinti „a VII. mellékletben szabályozott dokumentumban fel nem tüntetett módon” történő hulladékszállítás megállapítható-e abban az esetben, ha a hatóság az 1013/2006/EK rendelet 24. cikke szerinti eljárást nem folytatja le, és az érintett hatóságot nem vonja be, az illegálisnak tekintett hulladékszállítmány visszafordításáról nem rendelkezik?

               6)

               Hogyan kell érteni és vizsgálni az 1013/2006/EK rendelet 18. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti joghatóságot?

               7)

               Hogyan kell értelmezni az 1013/2006/EK rendelet IC. mellékletének IV. 15. pontjában foglalt azon kitételt, mely szerint ahhoz, hogy egy kereskedő/közvetítő címzett lehessen, a rendeltetési ország joghatósága alatt kell állnia?

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1013/2006/EK rendelete (2006. június 14.) a hulladékszállításról; HL L 190., 1. o.


title: T-22/13. és T-23/13 sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2015. május 21-i ítélete – Senz Technologies kontra OHIM – Impliva (Esernyők) („Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Esernyőket ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minták — Megsemmisítési ok — A korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutása — Egy amerikai szabadalomból álló korábbi formatervezési minta — Az érintett ágazaton belül működő szakmai körök — Tájékozott használó — A tájékozott használó figyelmének szintje — Divatáruk — Az alkotói szabadság foka — Egyéni jelleg — Eltérő összbenyomás — Megsemmisítésre irányuló kérelem”)

text:
               6.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 221/8

         A Törvényszék 2015. május 21-i ítélete – Senz Technologies kontra OHIM – Impliva (Esernyők)
   (T-22/13. és T-23/13 sz. egyesített ügyek) (1)

   ((„Közösségi formatervezési minta - Megsemmisítési eljárás - Esernyőket ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minták - Megsemmisítési ok - A korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutása - Egy amerikai szabadalomból álló korábbi formatervezési minta - Az érintett ágazaton belül működő szakmai körök - Tájékozott használó - A tájékozott használó figyelmének szintje - Divatáruk - Az alkotói szabadság foka - Egyéni jelleg - Eltérő összbenyomás - Megsemmisítésre irányuló kérelem”))
   (2015/C 221/10)
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Senz Technologies BV (Delft, Hollandia) (képviselők kezdetben: W. Hoyng és C. Zeri, később: Hoyng és I. de Bruijn ügyvédek)

      Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő kezdetben: F. Mattina, később: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

      A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Impliva BV (Mijdrecht, Hollandia) (képviselők: C. Gielen és A. Verschuur ügyvédek)

      Az ügy tárgya

   Az OHIM harmadik fellebbezési tanácsának az Impliva BV és Senz Technologies BV közötti megsemmisítési eljárásokkal kapcsolatban 2012. szeptember 26-án hozott két határozata (R 2453/2010-3. és R 2459/2010-3. sz. ügy) ellen benyújtott két kereset.

      Az ítélet rendelkező része

               1)

               A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) harmadik fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 26-án hozott két határozatát (R 2453/2010-3. és R 2459/2010-3. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

               2)

               Az Impliva BV saját költségein kívül viseli a Senz Technologies BV költségeinek egyharmadát.

               3)

               A Senz Technologies viseli saját költségeinek kétharmadát.

               4)

               Az OHIM viseli saját költségeit.

      (1)  HL C 101., 2013.4.6.


title: T-234/08. sz. ügy: A Törvényszék 2013. november 11-i végzése — EuroChem MCC kontra Tanács

text:
               18.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 15/20

         A Törvényszék 2013. november 11-i végzése — EuroChem MCC kontra Tanács
   (T-234/08. sz. ügy) (1)

   2014/C 15/30
   Az eljárás nyelve: angol
   Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 209., 2008.8.15


title: C-688/13. sz. ügy: A Juzgado Mercantil n °3 de Barcelona (Spanyolország) által 2013. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gimnasio Deportivo San Andrés, S.L., a többi fél: Gemma Atarés París és az Agencia Estatal de la Administración Tributaria

text:
               15.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 78/4

         A Juzgado Mercantil no 3 de Barcelona (Spanyolország) által 2013. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gimnasio Deportivo San Andrés, S.L., a többi fél: Gemma Atarés París és az Agencia Estatal de la Administración Tributaria
   (C-688/13. sz. ügy)
   2014/C 78/08
   Az eljárás nyelve: spanyol

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Juzgado Mercantil no 3 de Barcelona

      Az alapeljárás felei

      Felperes: Gimnasio Deportivo San Andrés, S.L.

      A többi fél: Gemma Atarés París és az Agencia Estatal de la Administración Tributaria

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1.

               Azt a biztosítékot, hogy a felszámolás alatt álló vállalkozást vagy e vállalkozás termelőegységét megszerző kedvezményezett nem vállalja át a termelőegység átruházását megelőző társadalombiztosítási tartozásokból vagy munkaviszonyokból származó korábbi tartozásokból származó adósságokat, amikor a fizetésképtelenségi eljárás során e védelem úgy jelenik meg, mint amely a közösségi irányelvekben előírtakkal legalább egyenértékű, egyedülinek és a munkaszerződésekhez vagy a munkaviszonyokhoz közvetlenül kapcsolódó kötelezettségek tekintetében kizárólagosnak kell-e minősíteni, vagy pedig a munkavállalók jogai teljes védelmének és a foglalkozás megtartása esetében ugyanezt a biztosítékot ki kell-e terjeszteni a harmadik személy számára történő átruházást megelőző munkaviszonyokból eredő tartozásokra és a társadalombiztosítási tartozásokra is?

               2.

               A munkavállalók jogaira vonatkozó ugyanezen biztosíték keretében a termelőegység megszerzője kaphat-e biztosítékot a felszámolást végző és az átruházást jóváhagyó bíróságtól nemcsak a munkaszerződésekből eredő jogok, hanem az átruházást megelőzően a fizetésképtelen társaságnak azon munkavállalókkal szemben fennálló tartozásai, akiknek már megszűnt a munkaviszonyuk, vagy a korábbi társadalombiztosítási tartozások tekintetében is?

               3.

               Ha valaki azzal a kikötéssel szerez meg valamely felszámolás alatt lévő vállalkozást vagy termelőegységet, hogy részben vagy egészben fenntartja a munkaszerződéseket, ezekbe jogutódként lépve megkapja-e azt a biztosítékot, hogy nem róhatók fel vele szemben vagy nem szállnak rá az átadó egyéb, azon szerződésekkel vagy jogviszonyokkal kapcsolatos kötelezettségei, amelyekbe mint jogutód lép, különösen korábbi munkaviszonyból származó vagy társadalombiztosítási tartozások tekintetében?

               4.

               Értelmezhető-e úgy a 23/2001 irányelv (1) a bíróságilag vagy közigazgatásilag fizetésképtelennek vagy felszámolás alatt állónak minősített termelőegységek vagy vállalkozások átruházását illetően, hogy ez nemcsak a munkaszerződések védelmét teszi lehetővé, hanem annak bizonyosságát is, hogy a megszerző nem felelős a szóban forgó termelőegység megszerzését megelőzően esedékes tartozásokért?

               5.

               Felmerül a kérdés, hogy a spanyol Ley Concursal 149. cikke (2) bekezdésének megfogalmazása a vállalkozás jogutódlására vonatkozó részében annak a belső jogban történő kimondása-e, amit a 23/2001 irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja a kivétel érvényesüléséhez előír.

               6.

               Amennyiben pedig ez a helyzet, a felszámolást végző bíró által e biztosítékokkal és védelemmel hozott átruházó végzés minden esetben kötelező erővel bír-e az olyan bírósági és közigazgatási eljárások tekintetében, amelyeket az új szerzővel szemben az átruházás időpontját megelőzően esedékes tartozások tekintetében indíthatnak, megállapítva tehát azt, hogy az Estatuto de los Trabajadores 44. cikke nem hatástalaníthatja a Ley Concursal 149. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltakat[?]

               7.

               Ha éppen ellenkezőleg, úgy kell értelmezni, hogy a Ley Concursal 149. cikkének (2) és (3) bekezdése nem az irányelv 5. cikkének kivételeként működik, akkor annak tisztázását kell kérni a Bíróságtól, hogy az irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti szabályozás kizárólag a hatályos szerződések szigorúan munkajogi vonatkozású jogait és kötelezettségeit érinti-e, így semmilyen esetben nem kell a megszerző számára átruházni a társadalombiztosítási járulékokból származókhoz hasonló jogokat és kötelezettségeket, és a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőzően már megszűnt munkaszerződésekre vonatkozó egyéb kötelezettségeket.

      (1)  A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (HL L 82., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 98. o.).


title: C-482/07. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. szeptember 3-i ítélete (a Rechtbank ’s-Gravenhage [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — AHP Manufacturing BV kontra Bureau voor de Industriële Eigendom ( Szabadalmi jog — Törzskönyvezett gyógyszerkészítmények — 1768/92/EGK és 1610/96/EK rendelet — Gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványa — A tanúsítvány kiadásának feltételei ugyanarra a termékre vonatkozó alapszabadalom egy vagy több jogosultja számára — Függőben lévő bejelentések meglétére vonatkozó pontosítás )

text:
               24.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 256/3

         A Bíróság (harmadik tanács) 2009. szeptember 3-i ítélete (a Rechtbank ’s-Gravenhage [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — AHP Manufacturing BV kontra Bureau voor de Industriële Eigendom
   (C-482/07. sz. ügy) (1)

   („Szabadalmi jog - Törzskönyvezett gyógyszerkészítmények - 1768/92/EGK és 1610/96/EK rendelet - Gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványa - A tanúsítvány kiadásának feltételei ugyanarra a termékre vonatkozó alapszabadalom egy vagy több jogosultja számára - Függőben lévő bejelentések meglétére vonatkozó pontosítás”)
   2009/C 256/05
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Rechtbank ’s-Gravenhage

      Az alapeljárás felei

      Felperes: AHP Manufacturing BV

      Alperes: Bureau voor de Industriële Eigendom

      Tárgy

   Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Rechtbank ’s-Gravenhage — A gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1992. június 18-i 1768/92/EGK tanácsi rendelet (HL 182., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet,11. kötet, 200. o.) 3. cikke (1) bekezdése c) pontjának, 7. cikke (1) és (2) bekezdésének, 9. és 13. cikkének, valamint a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1996. július 23-i 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 198., 30. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 19. kötet, 35. o.) 17. preambulum-bekezdésének és 3. cikke (2) bekezdése második mondatának értelmezése — Tanúsítvány megadása az alapszabadalom jogosultja részére valamely olyan termék tekintetében, amely a tanúsítvány kiadása iránti kérelem benyújtása idején egy másik alapszabadalom jogosultja vagy jogosultjai számára már korábban megadott tanúsítvány vagy tanúsítványok tárgyát képezi

      Rendelkező rész

   A gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1992. június 18-i 1768/92/EGK tanácsi rendelet 3. cikkének a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1996. július 23-i 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második mondatával együtt olvasott c) pontja akként értelmezendő, hogy azzal nem ellentétes, ha egy alapszabadalom jogosultja számára kiegészítő oltalmi tanúsítványt adnak ki egy olyan termékre, amelyre a tanúsítvány iránti bejelentés időpontjában egy vagy több másik alapszabadalom egy vagy több jogosultja számára már kiadtak egy vagy több tanúsítványt.

      (1)  HL C 8., 2008.1.12.


title: C-168/06. sz. ügy: A Bíróság 2007. március 6-i végzése (a Wojewódzki Sąd Administracyjny w Łodzi [Lengyel Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ceramika Paradyż sp. z oo kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése – Első és hatodik HÉA-irányelv – A Lengyel Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően felmerült tényállás – A Bíróság hatásköre)

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 96/22

         A Bíróság 2007. március 6-i végzése (a Wojewódzki Sąd Administracyjny w Łodzi [Lengyel Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ceramika Paradyż sp. z oo kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi
   (C-168/06. sz. ügy) (1)

   (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése - Első és hatodik HÉA-irányelv - A Lengyel Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően felmerült tényállás - A Bíróság hatásköre)
   (2007/C 96/38)
   Az eljárás nyelve: lengyel
   A kérdést előterjesztő bíróság
   Wojewódzki Sąd Administracyjny w Łodzi
   Az alapeljárás felei

      Felperes: Ceramika Paradyż sp. z oo

      Alperes: Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi
   Tárgy
   A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Łodzi (Lengyelország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme – A tagállamok forgalmi adókra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1967. április 11-i 67/227/EGK első tanácsi irányelv (HL 71., 1301. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 3. o.) 2. cikke (2) bekezdésének, valamint a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó- rendszer: egységes adóalap megállapításról szóló, módosított 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 2. cikkének, 10. cikke (1) bekezdése a) pontjának, 10. cikke (2) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének értelmezése – Olyan nemzeti szabályozás, amely kiegészítő adó kivetését írja elő a HÉA-alany adóbevallásában megállapított szabálytalanság esetén
   Rendelkező rész
   Az Európai Közösségek Bírósága nem rendelkezik hatáskörrel a Wojewódzki Sąd Administracyjny w Łodzi által feltett kérdések megválaszolására.

      (1)  HL C 143., 2006.6.17.


title: C-347/17. sz. ügy: A Rechtsbank Rotterdam (Hollandia) által 2017. június 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, B, C, D, E, F, G kontra Staatssecretaris van Economische Zaken

text:
               11.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 300/17

         A Rechtsbank Rotterdam (Hollandia) által 2017. június 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, B, C, D, E, F, G kontra Staatssecretaris van Economische Zaken
   (C-347/17. sz. ügy)
   (2017/C 300/20)
   Az eljárás nyelve: holland

      A kérdést előterjesztő bíróság

   Rechtsbank Rotterdam

      Az alapeljárás felei

      Felperesek: A, B, C, D, E, F, G

      Alperes: Staatssecretaris van Economische Zaken

      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

               1)

               Úgy kell-e értelmezni az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) III. melléklete II. szakasza IV. fejezetének 5. és 8. pontját, hogy a levágott baromfi a zsigerelést és a tisztítást követően semmilyen látható szennyeződést nem tartalmazhat?

               2)

               Vonatkozik-e a 853/2004/EK rendelet III. melléklete II. szakasza IV. fejezetének 5. és 8. pontja a bélsárral, epével és begytartalommal való szennyeződésre?

               3)

               Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni ebben az esetben a 853/2004/EK rendelet III. melléklete II. szakasza IV. fejezetének 8. pontját, hogy a tisztításra közvetlenül a zsigerelést követően kell, hogy sor kerüljön, vagy a látható szennyeződés ezen előírás szerint eltávolítására a hűtés, a feldarabolás vagy a becsomagolás során is sor kerülhet?

               4)

               Megengedett-e az illetékes hatóság részére az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. melléklete I. szakasza II. fejezete D. részének 1. pontja szerint, hogy az ellenőrzés során a levágott állatot a vágóvonalról eltávolítsa, illetve a belső és külső felületen, valamint a zsírszövet alatt látható szennyeződést vizsgáljon?

               5)

               Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén, ha tehát a levágott baromfin látható szennyeződés maradhat: Hogyan kell ebben az esetben a 853/2004/EK rendelet III. melléklete II. szakasza IV. fejezetének 5. és 8. pontját értelmezni? Miként valósítható meg e rendelet célja, azaz hogyan érhető el a közegészségügy magasabb szintű védelme?

      (1)  HL 2004. L 139., 55. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 14. o.

      (2)  HL 2004. L 139., 206. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 75. o.


title: T-622/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 2-i végzése – Ratioparts-Ersatzteile kontra OHIM – Norwood Promotional Products Europe (NORTHWOOD professional forest equipment)

text:
               1.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 431/45

         A Törvényszék 2014. október 2-i végzése – Ratioparts-Ersatzteile kontra OHIM – Norwood Promotional Products Europe (NORTHWOOD professional forest equipment)
   (T-622/13. sz. ügy) (1)

   (2014/C 431/71)
   Az eljárás nyelve: francia
   Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

      (1)  HL C 39., 2014.2.8.


title: C-36/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Spanyol Királyság ellen 2005. január 31-én benyújtott kereset

text:
               19.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 69/12

         Az Európai Közösségek Bizottsága által a Spanyol Királyság ellen 2005. január 31-én benyújtott kereset
   (C-36/05. sz. ügy)
   (2005/C 69/22)
   Az eljárás nyelve: spanyol
   Az Európai Közösségek Bizottsága, képviseli: Ramón Vidal és Wouter Wils, a Bizottság Jogi Szolgálatának meghatalmazott képviselői, kézbesítési cím: Luxembourg, 2005. január 31-én keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához a Spanyol Királyság ellen.
   A felperes keresetében azt kéri, hogy a Bíróság:

               1)

               állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság nem teljesítette a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joghoz kapcsolódó egyes jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelv (1) 1. és 5. cikke értelmében fennálló kötelezettségeit azáltal, hogy gyakorlatilag majdnem minden, ha nem minden típusú intézményt felmentett a szerzőknek fizetendő díjazás kötelezettsége alól a szerzői jogi védelem alatt álló művek bérbeadásának és haszonkölcsönbe adása kapcsán.

               2)

               kötelezze a Spanyol Királyságot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek:
   A 92/100/EK irányelv 1. cikke kötelezi a tagállamokat a szerzők kizárólagos jogának elismerésére műveik bérbeadásának és haszonkölcsönbe adásának engedélyezését, illetően. Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kivételeket határozzanak meg e kizárólagos jog alól, amennyiben a szerzők legalább díjazást kapnak a nem engedélyezett bérbeadásért és haszonkölcsönbe adásért. Az irányelv 5. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok e díjazás megfizetése alól kizárólag az „intézmények meghatározott kategóriáit”„mentesíthetik”.
   A szellemi tulajdonjogról szóló törvény (LPI) 17. és 19. cikke elismeri főszabályként a szerzők kizárólagos jogát műveik bérbeadásának és haszonkölcsönbe adásának engedélyezésére. Az LPI 37. cikke (2) bekezdése viszont kiüresíti ezt a jogot azáltal, hogy mentesít gyakorlatilag majdnem minden, ha nem minden bérbeadást és haszonkölcsönbe adást a szerzőtől való előzetes engedély beszerzésének, valamint a részükre történő díjfizetés kötelezettsége alól. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az LPI 37. cikke (2) bekezdése ellentétes a Spanyol Királyságnak az irányelv 5. cikkének (1) és (3) bekezdése alapján fennálló kötelezettségeivel.

      (1)  HL L 346, 1992. 11. 27., 61. o.


title: C-116/07. sz. ügy: 2007. február 27-én benyújtott kereset – Európai Közösségek Bizottsága kontra Cseh Köztársaság

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/29

         2007. február 27-én benyújtott kereset – Európai Közösségek Bizottsága kontra Cseh Köztársaság
   (C-116/07. sz. ügy)
   (2007/C 95/55)
   Az eljárás nyelve: cseh
   Felek

      Felperes: Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: B. Stromsky és M. šimerdová)

      Alperes: Cseh Köztársaság
   Kereseti kérelmek

               —

               A Bíróság állapítsa meg, hogy a Cseh Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy eleget tegyen az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló 2001/82/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis nem közölte ezeket a Bizottsággal – nem teljesítette a fenti irányelv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeit;

               —

               kötelezze a Cseh Köztársaságot a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek
   Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére megállapított határidő 2005. október 30-án lejárt.

      (1)  HL L 136., 58. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 286. o.


title: T-53/07. sz. ügy: A Törvényszék 2011. július 13-i ítélete — Trade-Stomil kontra Bizottság ( „Verseny — Kartellek — A butadién gumi és emulziós butadién-sztirol gumi piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A kartellben való részvétel — A jogsértő magatartás betudhatósága — Bírságok — A jogsértés súlya és időtartama — Enyhítő körülmények” )

text:
               10.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 269/43

         A Törvényszék 2011. július 13-i ítélete — Trade-Stomil kontra Bizottság
   (T-53/07. sz. ügy) (1)

   (Verseny - Kartellek - A butadién gumi és emulziós butadién-sztirol gumi piaca - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A kartellben való részvétel - A jogsértő magatartás betudhatósága - Bírságok - A jogsértés súlya és időtartama - Enyhítő körülmények)
   2011/C 269/94
   Az eljárás nyelve: angol

      Felek

      Felperes: Trade-Stomil sp. z o.o. (Łódź, Lengyelország) (képviselők: F. Carlin barrister és E. Batchelor solicitor)

      Alperes: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben X. Lewis és Bottka V., később Bottka V. és V. Di Bucci meghatalmazottak)

      Az ügy tárgya

   Az (EK 81. cikk) és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/38.638 — butadién gumi és emulziós butadién-sztirol gumi ügy) 2006. november 29-én hozott C(2006) 5700 végleges bizottsági határozat abban a részében történő megsemmisítése iránti kérelem, amelyben az a Trade-Stomil sp. z o.o.-t érinti, illetve másodlagosan a Trade-Stomil sp. z o.o.-val szemben kiszabott bírság törlése vagy csökkentése iránti kérelem

      Az ítélet rendelkező része

               1.

               A Törvényszék az EK 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/38.638 — butadién gumi és emulziós butadién-sztirol gumi ügy) 2006. november 29-én hozott C(2006) 5700 végleges bizottsági határozatot megsemmisíti abban a részében, amelyben az a Trade-Stomil sp. z o.o.-t érinti.

               2.

               A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

      (1)  HL C 95., 2007.4.28.


title: F-30/06. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2010. június 30-i végzése — Hanot kontra Bizottság

text:
               23.10.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 288/76

      A Közszolgálati Törvényszék 2010. június 30-i végzése — Hanot kontra Bizottság
      (F-30/06. sz. ügy) (1)

      ()
      (2010/C 288/144)
      Az eljárás nyelve: francia
      Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

         (1)  HL C 131., 2006.6.3., 50. o.