title: T-218/22. sz. ügy: 2022. április 21-én benyújtott kereset – Roxtec kontra EUIPO – Wallmax (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/64

      2022. április 21-én benyújtott kereset – Roxtec kontra EUIPO – Wallmax (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása)
      (T-218/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/83)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Roxtec AB (Karlskrona, Svédország) (képviselők: J. Olsson és J. Adamsson ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Wallmax Srl (Milánó, Olaszország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása – 7 376 023. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2022. február 10-én hozott határozata (R 1093/2021-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és utalja vissza az ügyet az EUIPO második fellebbezési tanácsa elé újbóli határozathozatal céljából;

                  —

                  változtassa meg a megtámadott határozatot azáltal, hogy törli a határozat 31. pontjának második mondatát;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikkének megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkének megsértése.


title: T-219/22. sz. ügy: 2022. április 22-én benyújtott kereset – Wallmax kontra EUIPO – Roxtec (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/65

      2022. április 22-én benyújtott kereset – Wallmax kontra EUIPO – Roxtec (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása)
      (T-219/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/84)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Wallmax Srl (Milánó, Olaszország) (képviselők: F. Ferrari, L. Goglia és G. Rapaccini ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Roxtec AB (Karlskrona, Svédország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (Nyolc fekete koncentrikus kört tartalmazó kék négyzet ábrázolása – 7 376 023. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2022. február 10-én hozott határozata (R 1093/2021-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  részben helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, amennyiben a második fellebbezési tanács azt állapította meg, hogy a megtámadott védjegyet nem kell törölni az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke e) pontjának (ii) alpontja alapján a következő áruk tekintetében: 6. osztály – Behatolás elleni kábel- és csőtömítések fémből; fémből készült tömítőkeretek; 17. osztály – Műanyagból vagy gumiból készült tömítőkeretek; 19. osztály – Nem fém merev csövek építkezéshez; behatolás elleni kábel- és csőtömítések nem fémből; nem fém tömítőkeretek; műanyagból vagy gumiból készült behatolás elleni kábel- és csőtömítések.

                  —

                  részben helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, amennyiben a második fellebbezési tanács megsemmisítette a törlési osztálynak a költségek megállapítása tárgyában hozott határozatát;

                  —

                  a fentiek következtében hagyja helyben az EUIPO törlési osztályának 2021. április 23-án hozott határozatát;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontja (ii) alpontjának megsértése.


title: T-220/22. sz. ügy: 2022. április 25-én benyújtott kereset – CiviBank kontra EKB

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/65

      2022. április 25-én benyújtott kereset – CiviBank kontra EKB
      (T-220/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/85)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Banca di Cividale SpA – Società Benefit (CiviBank) (Cividale del Friuli, Olaszország) (képviselők: M. Merola, A. Cassano és A. Cogoni avvocati)

         Alperes: Európai Központi Bank

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  semmisítse meg az EUMSZ 263. cikk (4) bekezdése értelmében az Európai Központi Bank (EKB) (ECB-SSM-2022-IT-7 [QLF-2021–0155]) 2022. március 23-i (egyetlen vagy több aktusban foglalt) határozatát, amellyel az EKB a Banca Sparkasse és a Fondazione Sparkasse részére engedélyt adott: i. a CiviBankban meglévő tőke és szavazati jogok 10 %-át meghaladó befolyásoló részesedés megszerzésére és fenntartására; ii. e küszöb meghaladására, valamint a piacon 2021. december 9-én bejelentett önkéntes és teljes körű nyilvános vételi ajánlatok nyomán és következtében a CiviBankban való, irányítást biztosító közvetlen részesedésszerzésre a 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (1) 4. és 6. cikke, a Testo Unico Bancario 19., 22., 53. és 67. cikke, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok alapján;

                  —

                  az alperest kötelezze a fellebbező részéről a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap a vevő alkalmasságának értékelése során a 2013/36 irányelv 23. cikkének téves alkalmazásán, valamint a 468/2014 rendelet 86. cikkének, az EUMSZ 49. cikknek és a hátrányos megkülönböztetés tilalma általános uniós jogi elvének megsértésén alapul.

                  2.

                  A második jogalap a megtámadott határozat indokolásának hiányán, ebből következően pedig az EUMSZ 296. cikknek, az Alapjogi Charta 41. cikkében biztosított, védelemhez való jognak, valamint a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból levezethető, megfelelő általános jogelveknek a megsértésén alapul.

         (1)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.).


title: T-221/22. sz. ügy: 2022. április 25-én benyújtott kereset – Pharmaselect International kontra EUIPO – OmniActive Health Technologies (LUTAMAX)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/66

      2022. április 25-én benyújtott kereset – Pharmaselect International kontra EUIPO – OmniActive Health Technologies (LUTAMAX)
      (T-221/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/86)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Pharmaselect International Beteiligungs GmbH (Bécs, Ausztria) (képviselők: S. Jackermeier és D. Wiedemann ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: OmniActive Health Technologies Ltd (Mumbai, India)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: LUTAMAX európai uniós szóvédjegy – 3 472 974. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2022. február 24-én hozott határozata (R 524/2021-1. és R 649/2021-1. sz. egyesített ügyek)

         A felek kereseti kérelmei

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  mondja ki, hogy a 3 472 974. sz. LUTAMAX európai uniós védjegy lajstromozását fenn kell tartani az alábbi áruk vonatkozásában:
                  5. osztály: Emberi és állati felhasználásra szánt gyógyszerek; Gyógyászati használathoz adaptált diétás anyagok; Gyógyászati vagy diétás használathoz adaptált étrend-kiegészítők; Gyógyászati vagy diétás használathoz adaptált vitaminkészítmények; Szemápolási készítmények (gyógyszerészeti célokra); a fent említett áruk egyike sem használható állategészségügyi célokra;
                  29. osztály: Nem gyógyászati célra adaptált diétás élelmiszerek és étrend-kiegészítők (a 29. osztályba tartozók); Étkezési olajok és zsírok;
                  30. osztály: Nem gyógyászati célra adaptált diétás élelmiszerek és étrend-kiegészítők (a 30. osztályba tartozók);

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.


title: T-222/22. sz. ügy: 2022. április 22-én benyújtott kereset – Engineering – Ingengneria Informatica kontra Bizottság és REA

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/67

      2022. április 22-én benyújtott kereset – Engineering – Ingengneria Informatica kontra Bizottság és REA
      (T-222/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/87)
      Az eljárás nyelve: olasz

         Felek

         Felperes: Engineering – Ingengneria Informatica SpA (Róma, Olaszország) (képviselő(k): S. Villata, L. Montevecchi és C. Oncia ügyvédek)

         Alperesek: Európai Bizottság és Európai Kutatási Végrehajtó Ügynökség

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  állapítsa meg a következők semmisségét, jogellenességét, hatástalanságát vagy egyébként megsemmisítését: (a) az Európai Bizottság (Directorate-General for Research & Innovation, Directorate H – Common Implementation Centre H.2 – Common Audit Service) 2021. december 21-i„Letter of Conclusion – ref. Ares (2021) 7900224 –”ref. CAIA389007; (b) a Letter of Conclusion Ares (2021) 7900224-hez csatolt Final Audit Report; (c) „az Európai Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) 2022. február 23-i Confirmation Letter-je C – Future Society C.2 – Secure Society” (hiánypótlásra felhívó levél); (d) az Európai Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2022. február 23-i 3242202693. sz. terhelési értesítése (terhelési értesítés);

                  —

                  állapítsa meg, hogy a kizárt kiadások „Eligible Costs-nak” minősülnek a Grant Agreement Dogana értelmében, következésképpen azt, hogy az Engineering jogosult arra, hogy ezeket a költségeket figyelembe vegyék az említett szerződésben előírt támogatás teljes összegének meghatározása során, illetve mindenesetre azt, hogy a Bizottság nem jogosult az említett összegek behajtására;

                  —

                  az alperest kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a felperes és az Európai Kutatási Végrehajtó Ügynökség között létrejött Grant Agreement előírásainak az Európai Bizottság és ezen ügynökség általi téves alkalmazására alapított jogalap.

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a hiánypótlásra felhívó levél és a terhelési értesítés az Európai Bizottság egy könyvvizsgálatán alapul, amely intézmény a Grant Agreement – amelyben a felperes az abban előírt támogatásokban való részesülés céljából szerződő fél volt – értelmében vett támogatható kiadásokból jogellenesen zárta ki az alkalmazottaknak általános célkitűzések alapján juttatott bónuszokat.

                  2.

                  A második, a felperes jogos elvárásainak megsértésére alapított jogalap

                              —

                              A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a korábbi olyan támogatási programok keretében, amelyben a felperes részt vett (különösen a „7th Framework Programme”), a megtámadott intézkedésekkel kizárt díjazási módszert, jóllehet azt az Európai Biztosság megvizsgálta, minden fenntartás nélkül elfogadták.

                              —

                              A hatóság véleményének indokolás nélküli megváltoztatása a bónuszok elfogadhatóságát illetően tehát a jogos bizalom megsértésének minősül, amelyet a Bíróság és a Törvényszék is több alkalommal megerősített.

                  3.

                  A harmadik, a Grant Agreement „Dogana” és a vonatkozó szerződéses előírás azon okból történő téves értelmezésére alapított jogalap, hogy magának a szerződésnek a szövege szerint támogatható kiadásokat zártak ki az első jogalappal kapcsolatban kifejtett indokok alapján.


title: T-228/22. sz. ügy: 2022. április 27-én benyújtott kereset – Casablanca Clothing kontra EUIPO – Adrien (CASABLANCA TENNIS CLUB)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/68

      2022. április 27-én benyújtott kereset – Casablanca Clothing kontra EUIPO – Adrien (CASABLANCA TENNIS CLUB)
      (T-228/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/88)
      A keresetlevél nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Casablanca Clothing Ltd (London,-Egyesült Királyság) (képviselő: A. Cléry és C. Devernay ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Adrien SARL (Marseille, Franciaország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: a CASABLANCA TENNIS CLUB védjegy tekintetében az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – 1 471 645. sz., az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. február 22-én hozott határozata (R 1186/2021-5. sz. ügy)-

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  lajstromozza az 1 471 645. sz. CASABLANCA TENNIS CLUB nemzetközi védjegy európai részét;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési tanács előtti költségeket is.

         Jogalap

      Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-231/22. sz. ügy: 2022. április 28-án benyújtott kereset – Growth Finance Plus kontra EUIPO (doglover)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/69

      2022. április 28-án benyújtott kereset – Growth Finance Plus kontra EUIPO (doglover)
      (T-231/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/89)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Growth Finance Plus AG (Gommiswald, Svájc) (képviselő: H. Twelmeier ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a doglover európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 107 487. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. február 14-én hozott határozata (R 720/2020 5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-232/22. sz. ügy: 2022. április 28-án benyújtott kereset – Growth Finance Plus kontra EUIPO (catlover)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/69

      2022. április 28-án benyújtott kereset – Growth Finance Plus kontra EUIPO (catlover)
      (T-232/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/90)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Growth Finance Plus AG (Gommiswald, Svájc) (képviselő: H. Twelmeier ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: a catlover európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 107 485. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. február 7-én hozott határozata (R 717/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalap

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


title: T-233/22. sz. ügy: 2022. április 28-án benyújtott kereset – Islentyeva kontra Tanács

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/70

      2022. április 28-án benyújtott kereset – Islentyeva kontra Tanács
      (T-233/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/91)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Ekaterina Islentyeva (Strassen, Luxembourg) (képviselő: F. Moyse ügyvéd)

         Alperes: Európai Tanács

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa elfogadhatónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikke alapján benyújtott jelen megsemmisítés iránti keresetet;

                  —

                  az ügy érdemét illetően semmisítse meg az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. február 28-i (KKBP) 2022/335 tanácsi határozatot (HL 2022. L 57., 4. o.), valamint másrészt az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 833/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2022. február 28-i (EU) 2022/334 tanácsi rendeletet (HL 2022. L 57., 1. o.).

                  —

                  másodlagosan semmisítse meg a megtámadott jogi aktusok releváns rendelkezéseit;

                  —

                  következésképpen ismerje el E. Islentyeva jogát ahhoz, hogy a magánpilóta-engedélyét használja, és az Európai Unió területén felszálljon, annak területén átrepüljön, valamint e területen leszálljon;

                  —

                  mindenképpen az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében előírt indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a jelen ügyben a megtámadott jogi aktusokból nem tűnik ki világosan és egyértelműen a jogi aktust kibocsátó intézmény indokolása, ami lehetetlenné teszi a számára, hogy megismerje a meghozott intézkedés indokait, és megakadályozza, hogy az illetékes bíróság gyakorolhassa a felülvizsgálati jogkörét.

                  2.

                  A második, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy a korlátozó intézkedések, amelyek minden olyan uniós polgár számára, aki orosz állampolgársággal is rendelkezik, tiltják a magánrepülőgéppilóta-engedélyük használatát, aránytalanok, és az elérni kívánt célokhoz képest nem szükségesek.

                  3.

                  A harmadik, az EUSZ 2., az EUSZ 3. és az EUSZ 21. cikk megsértésére alapított jogalap. A felperes úgy véli, hogy az elfogadott korlátozó intézkedések nem egyeztethetők össze a jogállamiság értékeivel és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével.

                  4.

                  A negyedik, az Alapjogi Charta 20. és 21. cikkének, valamint az EUMSZ 18. cikknek a megsértésére alapított jogalap. A felperes, aki orosz és luxemburgi kettős állampolgársággal rendelkezik, úgy véli, hogy hátrányos megkülönböztetés érte, mivel egyrészt eltérő bánásmódban részesül a többi olyan uniós polgárhoz képest, akik továbbra is jogosultak pilótaengedélyük használatára, másrészt pedig ugyanolyan bánásmódban részesül, mint az orosz állampolgárok, jóllehet a helyzete eltér ezen állampolgárok helyzetétől.

                  5.

                  Az ötödik, az Alapjogi Charta 45. cikkének megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a vele szemben alkalmazott korlátozó intézkedések megakadályozzák őt abban, hogy a személyek szabad mozgását gyakorolja, mivel tilos a számára, hogy Franciaország, Németország vagy akár Belgium területén átrepüljön.


title: T-234/22. sz. ügy: 2022. április 29-én benyújtott kereset – Ismailova kontra Tanács

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/71

      2022. április 29-én benyújtott kereset – Ismailova kontra Tanács
      (T-234/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/92)
      Az eljárás nyelve: francia

         Felek

         Felperes: Gulbakhor Ismailova (Taskent, Üzbegisztán) (képviselő: J. Grand d'Esnon ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  elsődlegesen semmisítse meg:

                              —

                              a 2022. április 8-i (KKBP) 2022/582 tanácsi határozatot (1) a G. Ismailovára vonatkozó részében;

                              —

                              a 2022. április 8-i (EU) 2022/581 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) a G. Ismailovára vonatkozó részében;

                              —

                              a 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozatot; (3)

                              —

                              a 2022. február 25-i (EU) 2022/330 tanácsi rendeletet. (4)

                  —

                  másodlagosan semmisítse meg:

                              —

                              a 2022. április 8-i (KKBP) 2022/582 tanácsi határozatot a G. Ismailovára vonatkozó részében;

                              —

                              a 2022. április 8-i (EU) 2022/581 tanácsi végrehajtási rendeletet a G. Ismailovára vonatkozó részében;

                              —

                              a 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozat 1. cikke 2. pontjának f) és g) alpontját;

                              —

                              a 2022. február 25-i (EU) 2022/330 tanácsi rendelet 1. cikkének f) és g) alpontját.

                  —

                  mindenképpen kötelezze arra az Európai Unió Tanácsát, hogy a Törvényszék eljárási szabályzata 140. cikkének b) pontja alapján fizessen meg 20 000 eurót G. Ismailova részére azon költségek címén, amelyeket az utóbbinak az érdekei védelmében kellett viselnie.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes nyolc jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap.

                  2.

                  A második, a Tanács által meghatározott és a 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozatban, valamint a 2022. február 25-i (EU) 2022/330 tanácsi rendeletben előírt új kritériumok jogellenességére alapított jogalap.

                  3.

                  A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes, mivel az jogellenes kritériumokon alapul.

                  4.

                  A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes, mivel nem bizonyították a jelenlegi ukrajnai háborúnak az érintett általi támogatására vonatkozó, alapvető kritérium fennállását.

                  5.

                  Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes, mivel a Tanács nem tartja tiszteletben az indokolási kötelezettséget és a rá háruló bizonyítási terhet.

                  6.

                  A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes, mivel a Tanács által hivatkozott indokok megalapozatlanok.

                  7.

                  A hetedik, a felperes tulajdonhoz való jogának a megsértésére alapított jogalap.

                  8.

                  A nyolcadik, a felperes vállalkozási szabadságának, valamint szabad mozgáshoz való jogának a megsértésére alapított jogalap.

         (1)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. április 8-i (KKBP) 2022/582 tanácsi határozat (HL 2022. L 110., 55. o.)

         (2)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2022. április 8-i (EU) 2022/581 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2022. L 110., 3. o.)

         (3)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozat (HL 2022. L 50., 1. o.)

         (4)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2022. február 25-i (EU) 2022/330 tanácsi rendelet (HL 2022. L 51., 1. o.).


title: T-235/22. sz. ügy: 2022. április 29-én benyújtott kereset – Russian Direct Investment Fund kontra az Európai Unió Tanácsa

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/72

      2022. április 29-én benyújtott kereset – Russian Direct Investment Fund kontra az Európai Unió Tanácsa
      (T-235/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/93)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Russian Direct Investment Fund (Moszkva, Oroszország) (képviselők: K. Scordis és A. Gavrielides ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Tanácsa

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. március 1-jei (KKBP) 2022/346 tanácsi határozatot (1) (megtámadott határozat); és az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 833/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2022. március 1-jei (EU) 2022/345 tanácsi rendeletet (2) (megtámadott rendelet) (a továbbiakban együttesen: megtámadott jogi aktusok) azon részükben, amelyben azok a felperest említik, érintik vagy azok a felperesre alkalmazandóak;

                  —

                  másodlagosan az EUMSZ 277. cikk alapján jogellenesség miatt nyilvánítsa alkalmazhatatlannak és/vagy érvénytelennek a (módosított) 2014/512/KKBP tanácsi határozat 4b. cikkének (3) és (4) bekezdését, valamint a (módosított) 833/2014/EU rendelet 2e. cikkének (3) és (4) bekezdését azon részükben, amelyben e rendelkezések a felperest említik, érintik vagy azok a felperesre alkalmazandóak, és semmisítse meg a megtámadott határozatot és a megtámadott rendeletet azon részükben, amelyben azok a felperest említik, érintik vagy azok a felperesre alkalmazandóak.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első, a felperest érintő korlátozó intézkedések elrendelése tekintetében a „kellően szilárd ténybeli alap” hiányára alapított jogalap.
                  A Tanács nyilvánvalóan nem teljesítette az annak biztosítására kötelezettségét, hogy a felperes és a felperes együttműködésével tett kötelezettségvállalások tekintetében megállapított korlátozó intézkedések alkalmazására vonatkozó döntést „kellően biztos ténybeli alapra” alapítsa.

                  2.

                  A második, a felperes védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jogának a megsértésére alapított jogalap.
                  A Tanács a megtámadott jogi aktusok elfogadásával megsértette a felperes védelemhez való jogát és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, mivel:

                              —

                              a megtámadott jogi aktusokat oly módon fogadták el, hogy azokat sem az elfogadásukat megelőzően, sem pedig azt követő észszerű határidőn belül nem közölték a felperessel;

                              —

                              a felperes a megtámadott jogi aktusok elfogadására vonatkozó indokokról (ammenyiben azok őt érintik vagy rá alkalmazandók) nem kapott még összefoglalót sem;

                              —

                              az alperes nem közölte a felperessel a megtámadott jogi aktusok elfogadására vonatkozó határozatát alátámasztó bizonyítékokat, és nem biztosított lehetőséget a felperesnek arra, hogy az észrevételeit megtegye és a jogait védje.

                  3.

                  A harmadik, a felperes vállalkozáshoz való alapvető jogának az aránytalan korlátozása miatt felmerült jogsértésre alapított jogalap.
                  A Tanács a megtámadott jogi aktusok elfogadásával megsértette a felperesnek a vállalkozáshoz alapvető jogát, mivel:

                              —

                              a megtámadott jogi aktusok jelentősen korlátozzák a felperes vállalkozáshoz való jogát;

                              —

                              a megtámadott jogi aktusok sértik az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. cikkében biztosított alapvető jog lényeges tartalmát;

                              —

                              az, hogy a Tanács nem tartotta tiszteletben a jogi kötelezettségeit (beleértve az indokolási kötelezettségét és a megtámadott jogi aktusok alapjául szolgáló bizonyítékok közlését), megakadályozza a Törvényszéket annak értékelésében és megállapításában, hogy a releváns korlátozó intézkedések a) szükségesek-e, és ténylegesen megfelelnek-e a követett közérdekű céloknak; valamint b) az elérni kívánt céllal arányosak-e;

                              —

                              a szóban forgó korlátozó intézkedések mindenesetre nem szükségesek, és nem felelnek meg ténylegesen a kitűzött célnak, mivel a felperes tevékenységei és a felperes által társfinanszírozott projektek nem járulnak hozzá az „Ukrajna elleni katonai agresszióhoz”, és nem finanszírozzák, nem teszik lehetővé és nem is támogatják az orosz katonai erők ukrajnai műveleteit.

         (1)  HL L 2022., L 63., 5. o.

         (2)  HL L 2022., L 63., 1. o.


title: T-236/22. sz. ügy: 2022. április 28-án benyújtott kereset – Intel Corporation kontra Bizottság

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/73

      2022. április 28-án benyújtott kereset – Intel Corporation kontra Bizottság
      (T-236/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/94)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: Intel Corporation Inc. (Wilmington, Delaware, Egyesült Államok) (képviselő: D. Beard, J. Williams Barristers-at-law és B. Meyring ügyvéd)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  a.

                  kötelezze a Bizottságot, hogy fizessen 593 177 661,75 euró összegű kártérítést, amely a következőnek felel meg: késedelmi kamat az 1 060 000 000 euró tőkeösszeg után, az EKB azon refinanszírozási kamatlába – vagyis 1,25 % – szerint, amely azon hónap első naptári napján volt irányadó, amelyben elfogadták a 2009. május 13-i C(2009) 3726 végleges határozatot (a továbbiakban: Határozat), növelve azt 3,5 százalékponttal (vagy ennek hiányában olyan kamatláb szerint, amelyet a Törvényszék megfelelőnek ítél), a 2009. augusztus 13-tól, vagyis a bírság Intel általi ideiglenes megfizetésének időpontjától a 2022. február 25-ig, vagyis a bírság tőkeösszege Bizottság általi visszafizetésének időpontjáig terjedő időszakra, levonva abból azt a 38 059 598,52 euró összegű kamatot, amelyet a Bizottság már megfizetett az Intel részére;

                  b.

                  kötelezze a Bizottságot, hogy a fenti a. pontban követelt összeg után fizessen kamatot a 2022. február 25-től (vagyis a bírság tőkeösszege Bizottság általi visszafizetésének időpontjától), vagy másodlagosan a 2022. április 28-tól (vagyis a jelen kereset benyújtásának időpontjától), vagy harmadlagosan, a jelen kereset alapján hozott ítélet időpontjától addig az időpontig terjedő időszakra, amikor a Bizottság ténylegesen megfizeti a jelen keresetnek helyt adó ítélet alapján járó összeget; e kamatot az EKB által a refinanszírozási műveletekre alkalmazott kamatláb szerint kell meghatározni, növelve azt 3,5 százalékponttal, vagy ennek hiányában olyan kamatláb szerint, amelyet a Törvényszék megfelelőnek ítél;

                  c.

                  továbbá vagy másodlagosan:

                              i.

                              semmisítse meg a Bizottság bármely olyan határozatát – ideértve a Bizottság 2022. március 1-jei e-mailjében foglalt bármilyen határozatot –, amely megtagadja a késedelmi kamat megfizetését, és kötelezze a Bizottságot, hogy a fenti a. és b. pontban követelt összegek szerint tegyen ennek eleget; vagy

                              ii.

                              másodlagosan, állapítsa meg, hogy a Bizottság jogsértő módon járt el, amikor elmulasztott késedelmi kamatot fizetni a bírság azon tőkeösszege után, amelyet a COMP/C-3/37.990. sz., Intel ügyben 2009. május 13-án hozott C(2009) 3726 végleges bizottsági határozat megsemmisítését követően fizetett vissza, és kötelezze a Bizottságot, hogy a fenti a. és b. pontban követelt összegek szerint tegyen ennek eleget;

                  d.

                  bármely esetben a Bizottságot kötelezze az Intel részéről a jelen eljárásokkal összefüggésben felmerült költségek és kiadások viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Először is, a felperes az EUMSZ 340. cikk (2) bekezdésével és az Alapjogi Charta 41. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezett EUMSZ 268. cikk alapján kártérítés és az utána járó kamat megfizetését követeli azon kár jogcímén, amely annak következtében érte őt, hogy az Európai Bizottság nem volt hajlandó késedelmi kamatot fizetni az Intel részére azon bírság tőkeösszege után, amelyet azt követően fizetett vissza, hogy a T-286/09. RENV. sz. ítélet (ECLI:EU:T:2022:19) megsemmisítette a COMP/C-3/37.990. sz., Intel ügyben 2009. május 13-án hozott C(2009) 3726 végleges bizottsági határozat 2. cikkét. E tekintetben a felperes arra a követelményre támaszkodik, amely szerint az EUMSZ 266. cikk alapján meg kell tenni a bírság megsemmisítésének történő megfeleléshez szükséges intézkedéseket, amely követelmény magában foglalja késedelmi kamat fizetését is.

                  2.

                  Másodszor, a fentiek mellett vagy másodlagosan, a felperes az EUMSZ 263. cikk alapján a Bizottság bármely olyan határozatának megsemmisítését kéri, amely megtagadja, hogy a fenti kamatlábnak megfelelően késedelmi kamatot fizessen, azon az alapon, hogy az ellentétes az EUMSZ 266. cikkel.

                  3.

                  Harmadszor, az EUMSZ 265. cikk alapján és a fentiekhez képest is másodlagosan, olyan mértékben, amennyiben a Bizottság (a felperes kérelmei ellenére) nem alakított ki végleges álláspontot, a felperes annak megállapítását kéri, hogy a Bizottság jogsértő módon járt el, amikor elmulasztotta, hogy az EUMSZ 266. cikk alapján megfizesse az Intel részére az említett késedelmi kamatot, továbbá a felperes azt kéri, hogy a Törvényszék kötelezze az Európai Bizottságot, hogy a fent megjelölt kamatláb szerint fizessen késedelmi kamatot.

                  4.

                  Szigorúan másodlagosan, a felperes kifejti, hogy a 2002. évi, a 2012. évi vagy a 2018. évi rendelet(ek) bármely, a fentiekkel ellentétes olyan értelmezése, amely kizárja, hogy az EUMSZ 266. cikk alapján – ahogyan azt a Bíróság és a Törvényszék értelmezte – késedelmi kamatot fizessenek, azzal a következménnyel járna, hogy a releváns rendelkezések sértenék az elsődleges uniós jogot. E körülmények között a felperes másodlagos, esetleges jelleggel, az EUMSZ 266. cikk és az EUMSZ 277. cikk alapján felhoz egy másodlagos jogellenességi kifogást is.


title: T-239/22. sz. ügy: 2022. április 29-én benyújtott kereset – Cherusci kontra EUIPO – LexDellmeier (RIALTO)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/75

      2022. április 29-én benyújtott kereset – Cherusci kontra EUIPO – LexDellmeier (RIALTO)
      (T-239/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/95)
      A keresetlevél nyelve: német

         Felek

         Felperes: Cherusci Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: G. Donath ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: LexDellmeier Intellectual Property Law Firm (München, Németország)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

         A vitatott védjegy: RIALTO európai uniós szóvédjegy – 11 706 546. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2022. február 10-én hozott határozata (R 695/2021-2. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikkének megsértése.


title: T-242/22. sz. ügy: 2022. május 3-án benyújtott kereset – OmniActive Health Technologies kontra EUIPO – Pharmaselect International (LUTAMAX)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/75

      2022. május 3-án benyújtott kereset – OmniActive Health Technologies kontra EUIPO – Pharmaselect International (LUTAMAX)
      (T-242/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/96)
      A keresetlevél nyelve: angol

         Felek

         Felperes: OmniActive Health Technologies Ltd (Mumbai, India) (képviselők: M. Hawkins solicitor, T. Dolde és C. Zimmer ügyvédek)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pharmaselect International Beteiligungs GmbH (Bécs, Ausztria)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

         A vitatott védjegy: LUTAMAX európai uniós szóvédjegy – 3 472 974. sz. európai uniós védjegy

         Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

         A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2022. február 24-én hozott határozata (R 524/2021-1. és R 649/2021-1. sz. egyesített ügyek)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  részlegesen helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az elrendelte, hogy a 3472974. sz. LUTAMAX európai uniós védjegy lajstromozását fenn kell tartani „A szem egészségének megőrzésére szolgáló, gyógyászati vagy diétás használathoz adaptált étrend-kiegészítők, nem állatgyógyászati célokra” elnevezésű áruk vonatkozásában;

                  —

                  az alperest és/vagy (beavatkozása esetén) a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (2) bekezdésének megsértése.


title: T-245/22. sz. ügy: 2022. május 4-én benyújtott kereset – PGTEX Morocco kontra Bizottság

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/76

      2022. május 4-én benyújtott kereset – PGTEX Morocco kontra Bizottság
      (T-245/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/97)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: PGTEX Morocco (Tanger, Marokkó) (képviselők: P. Vander Schueren és T. Martin-Brieu ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak;

                  —

                  semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan az (EU) 2020/776 végrehajtási rendelettel módosított, az (EU) 2020/492 végrehajtási rendelettel bevezetett végleges dömpingellenes vámnak a Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint az (EU) 2020/492 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalával megvalósított esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről szóló, 2022. február 24-i (EU) 2022/302 bizottsági végrehajtási rendeletet (1) (a továbbiakban: megtámadott rendelet), amennyiben az a felperesre vonatkozik; és

                  —

                  az alperest kötelezze a felperes részéről a jelen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes megsértette a Társulási Megállapodást és az alaprendelet 22. cikkét, továbbá hogy a megtámadott rendelet hatáskörrel való visszaélést valósít meg, amikor anélkül alkalmaz dömpingellenes intézkedéseket a felperes által exportált, preferenciális marokkói származású üvegrost szövetekkel szemben, hogy előtte meggyőződött volna arról, hogy a behozatalok az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikke értelmében „dömping tárgyát képezték” volna, továbbá anélkül, hogy az ilyen intézkedések összhangban lennének az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással (dömpingellenes megállapodás).

                  2.

                  A második jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nem tett eleget az indokolási kötelezettségének, megsértette a felperes védelemhez való jogát, megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot, továbbá nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, valamint az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének és 18. cikke (3) bekezdésének megsértésével járt el, amikor a rendelkezésre álló tényeket a felperes terhére vette figyelembe.

                  3.

                  A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, továbbá megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot és az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy nem volt elegendő megfelelő indok vagy gazdasági igazolás a felperes megalapítására.

                  4.

                  A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, továbbá megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot, a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlő bánásmód elvét, valamint az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdését és 13. cikkének (2) bekezdését, amikor abból a megállapításból indult ki, hogy a Marokkóban alkalmazott gyártási folyamat „összeszerelési műveletnek” minősül.

         (1)  HL 2022. L 46., 49. o.


title: T-246/22. sz. ügy: 2022. május 4-én benyújtott kereset – PGTEX Morocco kontra Bizottság

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/77

      2022. május 4-én benyújtott kereset – PGTEX Morocco kontra Bizottság
      (T-246/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/98)
      Az eljárás nyelve: angol

         Felek

         Felperes: PGTEX Morocco (Tanger, Marokkó) (képviselők: P. Vander Schueren és T. Martin-Brieu ügyvédek)

         Alperes: Európai Bizottság

         Kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak;

                  —

                  semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan az (EU) 2020/776 végrehajtási rendelettel bevezetett kiegyenlítő vámnak a Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint az (EU) 2020/776 végrehajtási rendelettel bevezetett kiegyenlítő intézkedéseknek a Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalával megvalósított esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről szóló, 2022. február 24-i (EU) 2022/301 bizottsági végrehajtási rendeletet (1) (a továbbiakban: megtámadott rendelet), amennyiben az a felperesre vonatkozik; és

                  —

                  az alperest kötelezze a felperes részéről a jelen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

         Jogalapok és fontosabb érvek

      Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

                  1.

                  Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes megsértette az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (Társulási Megállapodás), továbbá megsértette az (EU) 2016/1037 rendelet (alaprendelet) 33. cikkét, és visszaélt a hatáskörével, amikor anélkül vetett ki kiegyenlítő vámokat, hogy figyelembe vette volna a felperes által exportált üvegrost szövetek preferenciális marokkói származását.

                  2.

                  A második jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nem tett eleget az indokolási kötelezettségének, megsértette a felperes védelemhez való jogát, megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot, továbbá nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének és 28. cikke (3) bekezdésének megsértésével járt el, amikor a rendelkezésre álló tényeket a felperes terhére vette figyelembe.

                  3.

                  A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, továbbá megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot és az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy nem volt elegendő megfelelő indok vagy gazdasági igazolás a felperes megalapítására.

                  4.

                  A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, továbbá megsértette a megfelelő ügyintézéshez való jogot, a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlő bánásmód elvét, valamint az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdését, amikor abból a megállapításból indult ki, hogy a Marokkóban alkalmazott gyártási folyamat „összeszerelési műveletnek” minősül.

                  5.

                  Az ötödik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, és megsértette a szubvencióellenes alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy a felperes üvegrost szövetjei továbbra is részesülnek a kínai üvegrostszövet-gyártók részére nyújtott szubvenciókban.

         (1)  HL 2022. L 46., 31. o.


title: T-253/22. sz. ügy: 2022. május 9-én benyújtott kereset – Groschopp kontra EUIPO (Sustainability through Quality)

text:
               2022.6.20.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 237/78

      2022. május 9-én benyújtott kereset – Groschopp kontra EUIPO (Sustainability through Quality)
      (T-253/22. sz. ügy)
      (2022/C 237/99)
      Az eljárás nyelve: német

         Felek

         Felperes: Groschopp AG Drives & More (Viersen, Németország) (képviselő: R. Schiffer ügyvéd)

         Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

         Az EUIPO előtti eljárás adatai

         A vitatott védjegy: Sustainability through Quality európai uniós szóvédjegy – 18 158 368. sz. védjegybejelentés

         A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. március 1-jén hozott határozata (R 1076/2020-5. sz. ügy)

         Kereseti kérelmek

      A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

                  —

                  helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

                  —

                  az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

         Jogalapok

                  —

                  Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

                  —

                  az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.


title: C-771/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E. – LDK Symvouloi Michanikoi A. E., NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E., LDK Symvouloi Michanikoi A. E. kontra Archi Exetasis Prodikastikon Prosfigon (AEPP), Attiko Metro A. E. (Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések odaítélése a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban – 92/13/EGK irányelv – Jogorvoslati eljárások – A szerződéskötést megelőző szakasz – Az ajánlatok értékelése – Valamely műszaki ajánlat elutasítása és a versenytárs ajánlattételének megengedése – E jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése – Az elutasított ajánlattevő ahhoz fűződő jogos érdeke, hogy vitassa a nyertes ajánlattevő ajánlatának szabályszerűségét)

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/2

      A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E. – LDK Symvouloi Michanikoi A. E., NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E., LDK Symvouloi Michanikoi A. E. kontra Archi Exetasis Prodikastikon Prosfigon (AEPP), Attiko Metro A. E.
      (C-771/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Közbeszerzési szerződések odaítélése a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban - 92/13/EGK irányelv - Jogorvoslati eljárások - A szerződéskötést megelőző szakasz - Az ajánlatok értékelése - Valamely műszaki ajánlat elutasítása és a versenytárs ajánlattételének megengedése - E jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése - Az elutasított ajánlattevő ahhoz fűződő jogos érdeke, hogy vitassa a nyertes ajánlattevő ajánlatának szabályszerűségét)
      (2021/C 189/02)
      Az eljárás nyelve: görög

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Symvoulio tis Epikrateias

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E. – LDK Symvouloi Michanikoi A. E., NAMA Symvouloi Michanikoi kai Meletites A. E., LDK Symvouloi Michanikoi A. E.

         Alperesek: Archi Exetasis Prodikastikon Prosfigon (AEPP), Attiko Metro A. E.

         Az eljárásban részt vesz: SALFO kai Synergates Anonymi Etairia Meletitikon Ypiresion Technikon Ergon – Grafeio Doxiadi Shymvouloi gia Anaptyxi kai Oikistiki AE – TPF Getinsa Euroestudios SL, SALFO kai Synergates Anonymi Etairia Meletitikon Ypiresion Technikon Ergon, Grafeio Doxiadi Shymvouloi gia Anaptyxi kai Oikistiki AE, TPF Getinsa Euroestudios SL

         Rendelkező rész

      A 2014. február 26 i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól [helyesen: közbeszerzési eljárásairól] szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25 i 92/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) és (3) bekezdését, 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, valamint 2a. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azon ajánlattevő, amelyet a közbeszerzési szerződés odaítélésének szakaszát megelőző szakaszban zártak ki a közbeszerzési eljárásból, és amely ajánlattevőnek az ezen eljárásból való kizárásáról szóló határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelmét elutasították, a valamely másik ajánlattevő ajánlattételét megengedő határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti, az előbbi kérelemmel együtt előterjesztett kérelmében bármely olyan jogalapra hivatkozhat, amely a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok megsértésén alapul, ideértve azon jogalapokat is, amelyek nem állnak kapcsolatban azokkal a szabálytalanságokkal, amelyek miatt az ajánlatát kizárták. E lehetőséget nem érinti az a körülmény, hogy az ezen ajánlattevő által a kizárásáról szóló határozattal szemben a nemzeti jog értelmében ezt megelőzően valamely független nemzeti szervhez benyújtandó, pert megelőző közigazgatási jogorvoslati kérelmet elutasították, amennyiben ezen elutasítás nem emelkedett jogerőre.

         (1)  HL C 19., 2020.1.20


title: C-870/19. és C-871/19. sz. egyesített ügyek: a Corte suprema di cassazione [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra MI (C-870/19), TB (C-871/19: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 24-i ítélete (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Közúti közlekedésben használt menetíró készülék – 3821/85/EGK rendelet – A 15. cikk (7) bekezdése – 561/2006/EK rendelet – Ellenőrzési eljárás – Közigazgatási szankció – A menetíró készülék aznapra és az előző 28 napra vonatkozó adatrögzítő lapjai bemutatásának hiánya – Egy- vagy többrendbeli jogsértés)

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/3

      A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a Corte suprema di cassazione [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze kontra MI (C-870/19), TB (C-871/19)
      (C-870/19. és C-871/19. sz. egyesített ügyek) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - Közúti közlekedésben használt menetíró készülék - 3821/85/EGK rendelet - A 15. cikk (7) bekezdése - 561/2006/EK rendelet - Ellenőrzési eljárás - Közigazgatási szankció - A menetíró készülék aznapra és az előző 28 napra vonatkozó adatrögzítő lapjai bemutatásának hiánya - Egy- vagy többrendbeli jogsértés)
      (2021/C 189/03)
      Az eljárás nyelve: olasz

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Corte suprema di cassazione

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

         Alperesek: MI (C-870/19), TB (C-871/19)

         Rendelkező rész

      A 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet 15. cikkének (7) bekezdését és az 561/2006 rendelet 19. cikkét akként kell értelmezni, hogy ha az ellenőrzött közúti szállítójármű vezetője nem mutatja be a menetíró készülék azon adatrögzítő lapjait, amelyek az ellenőrzés napját és az azt megelőző 28 napot felölelő időszak több munkavégzési napjára vonatkoznak, akkor az ellenőrzés helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai e járművezető terhére csak egyrendbeli jogsértést állapíthatnak meg, és amiatt csak egyetlen szankciót szabhatnak ki.

         (1)  HL C 54., 2020.2.17


title: C-950/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a Helsingin hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Társasági jog – 2006/43/EK irányelv – Az éves és összevont [konszolidált] éves beszámolók jogszabályban előírt könyvvizsgálata – A 22a. cikk (1) bekezdésének a) pontja – A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak a vizsgált szervezet általi foglalkoztatása – Várakozási idő – Kulcsfontosságú vezető tisztségnek a vizsgált szervezetnél történő betöltésére vonatkozó tilalom – Megsértés – A jogsértés súlya és időtartama – A „tisztség betöltése” kifejezés – Terjedelem – Munkaszerződésnek a vizsgált szervezettel történő megkötése – A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók függetlensége – Külső vonatkozás)

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/4

      A Bíróság (ötödik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a Helsingin hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A által indított eljárás
      (C-950/19. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Társasági jog - 2006/43/EK irányelv - Az éves és összevont [konszolidált] éves beszámolók jogszabályban előírt könyvvizsgálata - A 22a. cikk (1) bekezdésének a) pontja - A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak a vizsgált szervezet általi foglalkoztatása - Várakozási idő - Kulcsfontosságú vezető tisztségnek a vizsgált szervezetnél történő betöltésére vonatkozó tilalom - Megsértés - A jogsértés súlya és időtartama - A „tisztség betöltése” kifejezés - Terjedelem - Munkaszerződésnek a vizsgált szervezettel történő megkötése - A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók függetlensége - Külső vonatkozás)
      (2021/C 189/04)
      Az eljárás nyelve: finn

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Helsingin hallinto-oikeus

         Az alapeljárás fele

      A

         Az eljárásban részt vesz: Patentti- ja rekisterihallituksen tilintarkastuslautakunta

         Rendelkező rész

      A 2014. április 16-i 2014/56/EU irányelvvel módosított, az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 22a. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót, mint a könyvvizsgáló cég által jogszabályban előírt könyvvizsgálati feladat ellátása keretében kijelölt fő könyvvizsgáló partner, attól kezdve kell úgy tekinteni, mint aki a vizsgált szervezetben e rendelkezés értelmében vett kulcsfontosságú vezető tisztséget tölt be, hogy e szervezettel e tisztségre vonatkozóan munkaszerződést köt, még ha e tisztség vonatkozásában egyelőre ténylegesen nem is lépett munkába.

         (1)  HL C 77., 2020.3.9.


title: C-28/20. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. március 23-i ítélete (az Attunda tingsrätt [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Airhelp Ltd kontra Scandinavian Airlines System SAS (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 261/2004/EK rendelet – Az 5. cikk (3) bekezdése – A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai – A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés – A „rendkívüli körülmények” fogalma – Pilóták jogszerű keretek között szervezett sztrájkja – Az üzemeltető légi fuvarozó tevékenységén „belüli” és „kívüli” körülmények – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 17. és 28. cikke – A légi fuvarozót megillető vállalkozás szabadsága, tulajdonhoz való jog és tárgyalások folytatásához való jog sérelmének hiánya)

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/4

      A Bíróság (nagytanács) 2021. március 23-i ítélete (az Attunda tingsrätt [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Airhelp Ltd kontra Scandinavian Airlines System SAS
      (C-28/20. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 261/2004/EK rendelet - Az 5. cikk (3) bekezdése - A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályai - A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés - A „rendkívüli körülmények” fogalma - Pilóták jogszerű keretek között szervezett sztrájkja - Az üzemeltető légi fuvarozó tevékenységén „belüli” és „kívüli” körülmények - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 17. és 28. cikke - A légi fuvarozót megillető vállalkozás szabadsága, tulajdonhoz való jog és tárgyalások folytatásához való jog sérelmének hiánya)
      (2021/C 189/05)
      Az eljárás nyelve: svéd

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Attunda tingsrätt

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Airhelp Ltd

         Alperes: Scandinavian Airlines System SAS

         Rendelkező rész

      A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdését akként kell értelmezni, hogy nem tartozik az e rendelkezés értelmében vett „rendkívüli körülmény” fogalma alá egy olyan sztrájk, amelyet az üzemeltető légi fuvarozó személyzete szakszervezetének felhívására, a nemzeti szabályozásban előírt feltételek, köztük az abban előírt bejelentési határidő tiszteletben tartásával indítottak, amelynek célja e légi fuvarozó munkavállalói követeléseinek érvényesítése, és amelyet a személyzet egy olyan kategóriája folytat, amelynek a jelenléte nélkülözhetetlen a járatok üzemeltetéséhez.

         (1)  HL C 85., 2020.3.23


title: C-603/20. PPU. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a High Court of Justice, Family Division (England and Wales) [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SS kontra MCP (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2201/2003/EK rendelet – 10. cikk – Szülői felelősséggel kapcsolatos joghatóság – Gyermek jogellenes elvitele – Adott tagállam bíróságainak joghatósága – Területi hatály – Egy gyermek harmadik országba történő elvitele – Az e harmadik országban szerzett szokásos tartózkodási hely)

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/5

      A Bíróság (ötödik tanács) 2021. március 24-i ítélete (a High Court of Justice, Family Division (England and Wales) [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SS kontra MCP
      (C-603/20. PPU. sz. ügy) (1)

      (Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 2201/2003/EK rendelet - 10. cikk - Szülői felelősséggel kapcsolatos joghatóság - Gyermek jogellenes elvitele - Adott tagállam bíróságainak joghatósága - Területi hatály - Egy gyermek harmadik országba történő elvitele - Az e harmadik országban szerzett szokásos tartózkodási hely)
      (2021/C 189/06)
      Az eljárás nyelve: angol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      High Court of Justice, Family Division (England and Wales)

         Az alapeljárás felei

         Felperes: SS

         Alperes: MCP

         Rendelkező rész

      A 2004. december 2 i 2116/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27 i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy a szülői felelősségre vonatkozó kérelem benyújtásának időpontjában a gyermek a harmadik államba történt jogellenes elvitelt követően ezen államban szokásos tartózkodási helyet szerzett. Ilyen esetben az eljáró bíróság joghatóságát az alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel összhangban, vagy ilyen nemzetközi egyezmény hiányában e rendelet 14. cikkének megfelelően kell meghatározni.

         (1)  HL C 28., 2021.1.25.


title: C-25/21. sz. ügy: A Juzgado de lo Mercantil n° 2 de Madrid (Spanyolország) által 2021. január 15-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ZA, AZ, BX, CV, DU és ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos S. A.

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/5

      A Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid (Spanyolország) által 2021. január 15-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ZA, AZ, BX, CV, DU és ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos S. A.
      (C-25/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/07)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: ZA, AZ, BX, CV, DU és ET

         Alperes: Repsol Comercial de Productos Petrolíferos S. A.

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ha a felperes igazolja, hogy a REPSOL-lal fennálló, kizárólagos ellátási és brandhasználati szerződéses jogviszonya (jutalékos rendszer vagy referenciaáras végleges értékesítési, illetve árengedményes viszonteladási rendszer) a nemzeti versenyhatóság által vizsgált területi és időbeli hatály alá tartozik, úgy kell-e tekinteni, hogy a szerződéses jogviszony a Tribunal de Defensa de la Competencia (versenyjogi bíróság, Spanyolország) 2001. július 11-i határozatának (490/00 REPSOL ügy) és/vagy a Comisión Nacional de Competencia (nemzeti versenyfelügyeleti bizottság, Spanyolország) 2009. július 30-i határozatának (652/07 REPSOL/CEPSA/BP ügy) hatálya alá tartozik, és e határozatok értelmében a jogsértésre vonatkozó bizonyítási terhet illetően az 1/2003/EK rendelet (1)
                     2. cikke szerinti feltételeket teljesítettnek kell tekinteni?

                  2)

                  Amennyiben az előző kérdésre igenlő választ kell adni, és a konkrét ügyben megállapítást nyer, hogy a szerződéses jogviszony a Tribunal de Defensa de la Competencia (versenyjogi bíróság) 2001. július 11-i határozatának (490/00 REPSOL ügy) és/vagy a Comisión Nacional de la Competencia (nemzeti versenyfelügyeleti bizottság) 2009. július 30-i határozatának (652/07 REPSOL/CEPSA/BP ügy) hatálya alá tartozik, ennek következményeképpen az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján meg kell-e állapítani a megállapodás semmisségét?

         (1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.).


title: C-47/21. sz. ügy: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. január 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – F. F., B. A. kontra C. Bank AG, Bank D. K. AG

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/6

      A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2021. január 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – F. F., B. A. kontra C. Bank AG, Bank D. K. AG
      (C-47/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/08)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Landgericht Ravensburg

         Az alapeljárás felei

         Felperesek: F. F., B. A.

         Alperesek: C. Bank AG, Bank D. K. AG

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  Az Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (a polgári törvénykönyv bevezetéséről szóló törvény, a továbbiakban: EGBGB) 247. cikke 6. § -a (2) bekezdésének harmadik mondata és 12. § -a (1) bekezdésének harmadik mondata szerinti törvényességi fikciót illetően:

                              a)

                              Összeegyeztethetetlen-e a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjával és 14. cikkének (1) bekezdésével az EGBGB 247. cikke 6. § -a (2) bekezdésének harmadik mondata és 247. cikke 12. § -a (1) bekezdésének harmadik mondata annyiban, amennyiben e rendelkezések az EGBGB 247. cikke 6. § -a (2) bekezdésének első és második mondata szerinti követelményeknek és az EGBGB 247. cikke 12. § -a (1) bekezdése második mondata 2. pontjának b) alpontjában támasztott követelményeknek megfelelőnek nyilvánítják a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontja szerinti követelményekkel ellentétes szerződési feltételeket?
                              Amennyiben igen:

                              b)

                              Az következik-e az uniós jogból, különösen a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjából és 14. cikkének (1) bekezdéséből, hogy az EGBGB 247. cikke 6. § -a (2) bekezdésének harmadik mondata és 247. cikke 12. § -a (1) bekezdésének harmadik mondata nem alkalmazható annyiban, amennyiben e rendelkezések az EGBGB 247. cikke 6. § -a (2) bekezdésének első és második mondata szerinti követelményeknek és az EGBGB 247. cikke 12. § -a (1) bekezdése második mondata 2. pontjának b) alpontjában támasztott követelményeknek megfelelőnek nyilvánítják a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontja szerinti követelményekkel ellentétes szerződési feltételeket?
                              Az 1) a) és b) kérdésre adott választól függetlenül:

                  2.

                  A 2008/48/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerinti, kötelezően feltüntetendő információkat illetően:

                              a)

                              Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontját, hogy a hitelmegállapodásban feltüntetendő napi kamatösszeget a hitelmegállapodásban feltüntetett szerződéses hitelkamatláb alapján kell kiszámítani?

                              b)

                              A 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének r) pontját illetően:

                                          aa)

                                          Úgy kell-e értelmezni ezt a rendelkezést, hogy a kölcsön határidő előtti visszafizetése esetén fizetendő ellentételezésre vonatkozóan a kölcsönszerződésben szereplő információknak kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy a fogyasztó legalább megközelítőleg kiszámíthassa a fizetendő ellentételezés összegét?
                                          (A fenti kérdésre adott igenlő válasz esetén:)

                                          bb)

                                          Ellentétes-e a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének r) pontjával és 14. cikke (1) bekezdésének második mondatával az olyan nemzeti rendelkezés, amely szerint a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének r) pontja értelmében vett hiányos információk esetén az elállásra nyitva álló időszak mindazonáltal a szerződéskötéssel kezdődik, és csupán a hitelezőnek a hitel határidő előtti visszafizetése esetén fizetendő ellentételezéshez való joga szűnik meg?

                              c)

                              Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv (1) 10. cikke (2) bekezdésének l) pontját, hogy abszolút számként kell közölni a hitelmegállapodás megkötésének időpontjában alkalmazandó késedelmi kamatlábat, legalább azonban abszolút számként kell feltüntetni az alkalmazandó referencia-kamatlábat (jelen esetben a Bürgerliches Gesetzbuch [polgári törvénykönyv, a továbbiakban: BGB] 247. § -a szerinti alapkamatlábat), amelyből hozzáadással (jelen esetben a BGB 288. § -a (1) bekezdése második mondatának megfelelően öt százalékpont hozzáadásával) számítható ki az alkalmazandó késedelmi kamatláb, és a fogyasztót tájékoztatni kell a referencia-kamatlábról (alapkamatlábról) és annak változékonyságáról?

                              d)

                              Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének t) pontját, hogy a hitelmegállapodás szövegében közölni kell a peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárás igénybevételének lényeges alaki feltételeit?
                              Ha a fenti 2) a)–d) kérdés legalább valamelyikére igenlő választ kell adni:

                              e)

                              Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése második mondatának b) pontját, hogy az elállásra nyitva álló időszak csak akkor kezdődik meg, ha a 2008/48/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerinti tájékoztatásra teljeskörűen és pontosan sor került?
                              Amennyiben nem:

                              f)

                              Melyek azok az irányadó szempontok, amelyek alapján az elállásra nyitva álló időszak a hiányos vagy pontatlan információk ellenére megkezdődik?
                              Ha a fenti 1) a) kérdésre és/vagy a fenti 2) a)–d) kérdés legalább valamelyikére igenlő választ kell adni:

                  3.

                  A 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti elállási joggal kapcsolatos jogvesztést illetően:

                              a)

                              Megszűnhet-e a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti elállási jog?
                              Amennyiben igen:

                              b)

                              Az elállási jognak a parlament által elfogadott törvényben szabályozandó időbeli korlátozásáról van-e szó a jogvesztés esetében?
                              Amennyiben nem:

                              c)

                              Szubjektív szempontból azt feltételezi-e a jogvesztés, hogy a fogyasztónak tudomása volt elállási jogának fennmaradásáról, vagy legalábbis hogy tudomásának hiánya súlyos gondatlanság értelmében véve betudható neki?
                              Amennyiben nem:

                              d)

                              Ellentétes-e a jogvesztésre vonatkozó szabályok jóhiszemű alkalmazásával a hitelező azon lehetősége, hogy a hitelfelvevőt utólag tájékoztathatja a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése második mondatának b) pontja alapján, és ezáltal megindíthatja az elállásra nyitva álló időszakot?
                              Amennyiben nem:

                              e)

                              Összeegyeztethető-e ez a nemzetközi jog azon állandó elveivel, amelyekhez a német bíróság kötve van a Grundgesetz (alaptörvény) alapján?
                              Amennyiben igen:

                              f)

                              Hogyan kell feloldania a német jogalkalmazónak a kötelező nemzetközi jogi rendelkezések és a Bíróság által megfogalmazott követelmények közötti összeütközést?

                  4.

                  A fogyasztónak a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti elállási joga visszaélésszerű gyakorlásának feltételezését illetően:

                              a)

                              Lehet-e a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti elállási jog gyakorlása visszaélésszerű?
                              Amennyiben igen:

                              b)

                              Az elállási jog visszaélésszerű gyakorlásának feltételezése az elállási jog olyan korlátozásának minősül-e, amelyet parlament által elfogadott törvényben kell szabályozni?
                              Amennyiben nem:

                              c)

                              Szubjektív szempontból azt feltételezi-e az elállási jog visszaélésszerű gyakorlásának feltételezése, hogy a fogyasztónak tudomása volt elállási jogának fennmaradásáról, vagy legalábbis hogy tudomásának hiánya súlyos gondatlanság értelmében véve betudható neki?
                              Amennyiben nem:

                              d)

                              Ellentétes-e az elállási jog visszaélésszerű gyakorlásának jóhiszemű feltételezésével a hitelező azon lehetősége, hogy a hitelfelvevőt utólag tájékoztathatja a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése második mondatának b) pontja alapján, és ezáltal megindíthatja az elállásra nyitva álló időszakot?
                              Amennyiben nem:

                              e)

                              Összeegyeztethető-e ez a nemzetközi jog azon állandó elveivel, amelyekhez a német bíróság kötve van az alaptörvény alapján?
                              Amennyiben igen:

                              f)

                              Hogyan kell feloldania a német jogalkalmazónak a kötelező nemzetközi jogi rendelkezések és a Bíróság által megfogalmazott követelmények közötti összeütközést?

                  5.

                  A fenti kérdésekre adandó választól függetlenül:

                              a)

                              Összeegyeztethető-e az uniós joggal, különösen a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti elállási joggal, ha a nemzeti jog értelmében az adásvételi szerződéshez kapcsolódó hitelmegállapodás esetében a fogyasztónak a 2008/48 irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti elállási jogának érvényes gyakorlását követően

                                          aa)

                                          a fogyasztónak a hitelezővel szemben fennálló, a teljesített kölcsön-törlesztőrészletek visszafizetésére vonatkozó követelése csak akkor válik esedékessé, ha a fogyasztó a megvásárolt dolgot átadta a hitelező részére, vagy bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a dolgot a hitelező részére elküldte?

                                          bb)

                                          a fogyasztónak az általa teljesített kölcsön-törlesztőrészleteknek az adásvétel tárgyának átadását követően történő visszafizetése iránti keresetét mint jelenleg megalapozatlant el kell utasítani, ha a hitelező az adásvétel tárgyának átvételével nem esett jogosulti késedelembe?
                                          Amennyiben nem:

                              b)

                              Az következik-e az uniós jogból, hogy az a) aa) és/vagy a) bb) kérdésben ismertetett nemzeti rendelkezések nem alkalmazhatók?
                              A fenti 1)-5) kérdésekre adandó választól függetlenül:

                  6.

                  Összeegyeztethetetlen-e a nemzeti bíróságoknak az EUMSZ 267. cikk második bekezdése szerinti, előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére való jogosultságával, és alkalmazhatatlan-e előzetes döntéshozatalra utaló végzések meghozatalára a Zivilprozessordnung (polgári perrendtartás) 348a. § -a (2) bekezdésének 1. pontja annyiban, amennyiben e rendelkezés előzetes döntéshozatalra utaló végzéseknek az EUMSZ 267. cikk második bekezdése alapján történő meghozatalára is vonatkozik?

         (1)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133., 66. o.).


title: C-62/21. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2021. február 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Leinfelder Uhren München GmbH & Co. KG kontra E. Leinfelder GmbH, TL, SW, WL

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/9

      A Bundesgerichtshof (Németország) által 2021. február 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Leinfelder Uhren München GmbH & Co. KG kontra E. Leinfelder GmbH, TL, SW, WL
      (C-62/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/09)
      Az eljárás nyelve: német

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Bundesgerichtshof

         Az alapeljárás felei

         Felperes és felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Leinfelder Uhren München GmbH & Co. KG

         Alperesek és ellenérdekű felek a felülvizsgálati eljárásban: E. Leinfelder GmbH, TL, SW, WL

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Érvénytelenné teszi-e a 207/2009 rendelet (1) 56. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és a 2017/1001 rendelet (2) 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott azon körülmény, hogy európai uniós védjegyoltalom használat hiánya miatti megszűnésének megállapítása iránti kérelmet nyújthat be bármely természetes vagy jogi személy, vagy perképességgel rendelkező érdekképviseleti szervezet, azt a szerződéses megállapodást, amelyben harmadik személy valamely európai uniós védjegy jogosultjával szemben kötelezettséget vállal arra, hogy használat elmaradása miatt nem nyújt be az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához ezen európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására irányuló kérelmet?

                  2)

                  Azzal a hatással jár-e a 207/2009 rendelet 56. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és a 2017/1001 rendelet 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott azon körülmény, hogy európai uniós védjegyoltalom használat hiánya miatti megszűnésének megállapítása iránti kérelmet nyújthat be bármely természetes vagy jogi személy, vagy perképességgel rendelkező érdekképviseleti szervezet, hogy az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala és az uniós bíróságok előtti megszűnés megállapítása iránti eljárás során figyelmen kívül kell hagyni a tagállami bíróság azon jogerős ítéletét, amely arra kötelezi az alperest, hogy vonja vissza az általa vagy megbízottja által használat elmaradása miatt benyújtott, európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására irányuló kérelmet?

         (1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (egységes szerkezetbe foglalt változat) (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.).

         (2)  Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.).


title: C-86/21. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León (Spanyolország) által 2021. február 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gerencia Regional de Salud de Castilla y León kontra Delia

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/10

      A Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León (Spanyolország) által 2021. február 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gerencia Regional de Salud de Castilla y León kontra Delia
      (C-86/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/10)
      Az eljárás nyelve: spanyol

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León

         Az alapeljárás felei

         Fellebbező: Gerencia Regional de Salud de Castilla y León

         Ellenérdekű fél: Delia

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Ellentétes-e az EUMSZ 45. cikkel és a [492/2011] rendelet (1) 7. cikkével az olyan nemzeti rendelkezés, mint a 2009. július 2-i 43/2009. sz. rendelet 6. cikke (2) bekezdésének c) pontja, amely nem teszi lehetővé az Európai Unió valamely másik tagállamának egészségügyi közszolgálatánál egy adott szakmai kategóriában teljesített szolgálat elismerését?

                  2)

                  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a valamely tagállam közegészségügyi rendszerében teljesített szolgálat elismerése függővé tehető-e az Európai Unió tagállamainak egészségügyi dolgozóinak szakmai előmeneteli rendszereinek kölcsönös elismerésére vonatkozó általános kritériumok teljesülésének előzetes bizonyításától?

         (1)  A munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 141., 1. o.)


title: C-112/21. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2021. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X BV kontra Classic Coach Company vof, Y, Z

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/10

      A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2021. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X BV kontra Classic Coach Company vof, Y, Z
      (C-112/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/11)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hoge Raad der Nederlanden

         Az alapeljárás felei

         Felperes: X BV

         Alperes: Classic Coach Company vof, Y, Z

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1.

                  Annak megállapításához, hogy harmadik személynek fennáll-e a 2008/95/EK irányelv (1) 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „korábbi joga”,

                              a)

                              elegendő, ha e harmadik személy a védjegy bejelentése előtt gazdasági tevékenység körében az érintett tagállam jogszabályai által elismert jogot gyakorolt, vagy

                              b)

                              szükséges, hogy a releváns nemzeti jogszabályok szerint e harmadik személy e korábbi jog alapján megtilthassa a védjegynek a jogosult általi használatát?

                  2.

                  Az első kérdésre adandó válasz szempontjából jelentőséggel bír az is, hogy a védjegyjogosult rendelkezik-e a védjegyként lajstromozott megjelöléshez fűződő, még korábbi (az érintett tagállam jogszabályai által elismert) joggal, és ha igen, akkor jelentőséggel bír az, hogy a védjegyjogosult e még korábbi, elismert jog alapján megtilthatja-e az állítólagos „korábbi jog” harmadik személy általi gyakorlását?

         (1)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 299., 25. o.).


title: C-129/21. sz. ügy: A Hof van beroep te Brussel (Belgium) által 2021. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Proximus NV kontra Gegevensbeschermingsautoriteit

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/11

      A Hof van beroep te Brussel (Belgium) által 2021. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Proximus NV kontra Gegevensbeschermingsautoriteit
      (C-129/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/12)
      Az eljárás nyelve: holland

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Hof van beroep te Brussel

         Az alapeljárás felei

         Fellebbező: Proximus NV

         A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: Gegevensbeschermingsautoriteit

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

                  1)

                  Úgy kell-e értelmezni a 2002/58 irányelv (1) 12. cikkének az ezen irányelv 2. cikkének [f) pontjával] és az általános adatvédelmi rendelet (2) 95. cikkével összefüggésben értelmezett [(2) bekezdését], hogy a nemzeti felügyeleti hatóság – eltérő nemzeti szabályozás hiányában – az előfizető személyes adatainak maga a telefon-szolgáltató vagy harmadik félnek minősülő szolgáltatók által kiadott, nyilvánosan elérhető telefonkönyvekben és telefonos tudakozó-szolgálatatások keretében történő megjelentetésének alapjaként megkövetelheti az előfizetőnek az általános adatvédelmi rendelet értelmében vett „hozzájárulását”?

                  2)

                  Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendelet 17. cikke szerinti törléshez való jogot, hogy azzal ellentétes, ha a nemzeti felügyeleti hatóság az előfizetőnek a nyilvánosan elérhető telefonkönyvekből és telefonos tudakozó-szolgáltatásokból való törlés iránti kérelmét az általános adatvédelmi rendelet 17. cikke értelmében vett törlés iránti kérelemnek tekinti?

                  3)

                  Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendelet 24. cikkét és 5. cikkének [(2) bekezdését], hogy azokkal ellentétes, ha a nemzeti felügyeleti hatóság az ezekben rögzített elszámoltathatóságból azt vezeti le, hogy az adatkezelőnek megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket kell végrehajtania annak érdekében, hogy tájékoztassa az említett adatkezelőtől adatokat átvevő további adatkezelőket, nevezetesen a telefon-szolgáltatót és a telefonkönyv-szolgáltatást és telefonos tudakozó-szolgáltatást nyújtó más szolgáltatókat az általános adatvédelmi rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 6. cikke szerinti hozzájárulásnak az érintett általi visszavonásáról?

                  4)

                  Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendelet 17. cikkének [(2) bekezdését], hogy azzal ellentétes, ha a nemzeti felügyeleti hatóság arra kötelezi a nyilvánosan elérhető telefonkönyvek és telefonos tudakozó-szolgáltatások azon szolgáltatóját, amelytől megkövetelik, hogy ne jelentesse meg valamely személy adatait, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket a keresőprogramoknak a törlés iránti kérelemről való tájékoztatása érdekében?

         (1)  Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról [helyesen: a személyes adatok kezeléséről] és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL 2002. L 201., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 514. o.).

         (2)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o., HL 2018. L 127., 2. o., HL 2021. L 74., 35. o.).


title: C-136/21. sz. ügy: A Tribunal Constitucional (Portugália) által 2021. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Autoridade Tributária e Aduaneira kontra VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda

text:
               2021.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 189/12

      A Tribunal Constitucional (Portugália) által 2021. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Autoridade Tributária e Aduaneira kontra VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda
      (C-136/21. sz. ügy)
      (2021/C 189/13)
      Az eljárás nyelve: portugál

         A kérdést előterjesztő bíróság

      Tribunal Constitucional

         Az alapeljárás felei

         Felperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Alperes: VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda

         Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

      Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 110. cikk önmagában, illetve az EUMSZ 191. cikkel, és különösen annak (2) bekezdésével összefüggésben, hogy azzal nem ellentétes az a nemzeti jogi szabály, amely nem veszi figyelembe a környezetvédelmi összetevőt, amikor a gépjárműveknek a nemzeti piacon való általgos értékcsökkenéséhez kapcsolódó csökkentéseket ír elő azon adó tekintetében, amely az Európai Unió más tagállamaiban kiadott végleges közösségi forgalmi rendszámmal rendelkező használt gépjárműveket sújtja, lehetővé téve, hogy az ily módon számított adó magasabb legyen, mint az egyenértékű belföldi használt gépjárműveket sújtó adó?