               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 369 final
            2020/0172(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes (Eelarverida 33 02 03 01 – Äriühinguõigus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve eelarverealt 33 02 03 01 (Äriühinguõigus) rahastatavates liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad liidu eelarve eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

                  Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks pärast seda, kui Euroopa Komisjon on koostanud ELi rahastamisnõude ja esitanud selle EMP EFTA riikidele 15. augustiks.

                  Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2020/0172 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  (Eelarverida 33 02 03 01 – Äriühinguõigus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud äriühinguõigusega.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2020.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 369 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes(Eelarverida 33 02 03 01 – Äriühinguõigus)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud äriühinguõigusega.

               (2)Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 7 lõikes 13 asendatakse sõnad „ja 2019.“ sõnadega „, 2019 ja 2020.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 370 final
            2020/0173(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes (Eelarverida 02 04 77 03 – Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ühiskomitee otsuse eelnõuga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid ka 2020. eelarveaastal osaleda liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavas meetmes (edaspidi „ettevalmistav meede“).

                  Kuna Liechtenstein ja Island ei ole väljendanud huvi selles ettevalmistavas meetmes osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               EMP lepingu artiklis 78 on sätestatud, et lepinguosalised peavad tihendama ja laiendama koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas toimuva ELi tegevuse raames. Komisjon rahastab praegu programmi „Horisont 2020“ kaudu nii üksnes tsiviil- kui ka kahesuguse kasutusega tehnoloogia teadus- ja arendustegevust ning loeb ettevalmistavat meedet oluliseks vahendiks ELi eelarvest rahastatavate kaitsealaste teadusuuringute lisaväärtuse testimiseks.

                  Norra osales ettevalmistavas meetmes juba 2019. aastal. Lisaks sõlmis Norra juba 2014. aastal koostöölepingu Euroopa Kaitseagentuuriga ning samal aastal inkorporeeriti asjaomane kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hangete direktiiv (2009/81/EÜ) EMP lepingusse.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ühised kaitsealased teadusuuringud uuenduslike tehnoloogiate, toodete ja teenuste valdkonnas on määrav tegur kaitsesektori pikaajalise konkurentsivõime ja Euroopa strateegilise sõltumatuse kaitsmisel. Koostöö Norraga toetab ELi jõupingutusi selles valdkonnas.

                  Komisjon märgib, et ettevalmistav meede on osa siseturu, tööstuse ja teadustegevusega seotud tegevuspõhimõtetest. Seepärast on koostöö edasine süvendamine kõnealuses valdkonnas kooskõlas EMP lepingu eesmärkidega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012)
                  1
                artikli 58 lõike 2 punkt b, artikli 110 lõige 1 ja artikkel 181 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3, millega on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärki, nimelt koostöö jätkamist EMP EFTA riikidega kaitsealaste teadusuuringute valdkonnas nende osalemise kaudu ELi eelarvest rahastatavas ettevalmistavas meetmes, ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide poolt, ja seda on seepärast kergem saavutada liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tugevdada ja laiendada koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas toimuvate ELi meetmete raames.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Norra rahaline osalus kantakse eelarvereale 02 04 77 03 (Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede). Täpne summa määratakse pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi meetmetes võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav rahaline osalus. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja seda, kui komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu 2020. aasta jaanuari ja makse saamise vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt alates 2020. aasta jaanuarist.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2020/0173 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  (Eelarverida 02 04 77 03 – Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012),
                  4
                eriti selle artikli 58 lõike 2 punkti b, artikli 110 lõiget 1 ja artiklit 181,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  5
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)EFTA riigid jätkavad osalemist Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 02 04 77 03 (Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede) alla kuuluvates liidu meetmetes.

               (5)Seetõttu tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda ka 1. jaanuaril 2020 ja pärast seda.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 370 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes(Eelarverida 02 04 77 03 – Kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames seoses kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetmega.

               (2)Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 1 lõikes 13(a) asendatakse tekst „ja 2019.“ tekstiga „, 2019. ja 2020.“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated
                  1*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 366 final
            2020/0169(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes (Eelarverida 04 03 01 03 – Sotsiaalkindlustus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve eelarverealt 04 03 01 03 rahastatavates liidu meetmetes, mis on seotud tööjõu vaba liikumise, sotsiaalkindlustussüsteemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklitel 46 ja 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                     1
                   artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad eelarverea 04 03 01 03 (Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi meetmetes võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav rahaline osalus. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks vastavalt Euroopa Komisjoni koostatavatele ELi rahastamisnõuetele, kes esitab need EMP EFTA riikidele aasta 15. augustiks.

               Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2020/0169 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  (Eelarverida 04 03 01 03 – Sotsiaalkindlustus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 46 ja 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab teatavaid sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimise raames.

               (5)Seetõttu tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda ka pärast 31. detsembrit 2019.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 366 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes(Eelarverida 04 03 01 03 – Sotsiaalkindlustus)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31
               koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimise raames.

               (2)Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 5 lõigetes 5 ja 13 asendatakse tekst „ja 2019.“ tekstiga „, 2019. ja 2020.“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 374 final
            2020/0175(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees liidu nimel võetav seisukoht kaubanduskomitee töökorra ja erikomiteede töökorra vastuvõtmise küsimuses

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees liidu nimel võetav seisukoht kaubanduskomitee töökorra ja erikomiteede töökorra vastuvõtmise küsimuses.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vaheleping

               30. juulil 2009 kirjutas EL alla majanduspartnerluse vahelepingule,
                  1
                millega luuakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) raamistik.

               Paapua Uus-Guinea on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 20. detsembrist 2009, Fidži alates 28. juulist 2014, Samoa alates 31. detsembrist 2018 ja Saalomoni Saared alates 17. maist 2020.

               Lepingu eesmärk on:

               (a)võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidele paremat turulepääsu, mida EL pakub;

               (b)edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide kestlikku arengut ning nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse;

               (c)luua lepinguosaliste vahel ühistel huvidel põhinev ühine vabakaubanduspiirkond, liberaliseerides kaubandust järk-järgult kooskõlas WTO eeskirjade ja asümmeetria põhimõttega ning võttes arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide erivajadusi ja piiratud suutlikkust kohustuste võtmise ja nende täitmise ajakava küsimustes;

               (d)kehtestada vaidluste lahendamise kord ning

               (e)kehtestada asjakohane institutsiooniline korraldus.

               2.2.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee

               Kaubanduskomitee, mis koosneb ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (Fidži, Paapua Uus-Guinea, Samoa ja Saalomoni Saared) esindajatest, kehtestab oma töökorra ning seda juhivad ühiselt ELi poole esindaja ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindaja. Need kaks kaaseesistujat juhatavad koosolekuid vaheldumisi. Koosolekut juhatavat isikut peetakse lepingu tähenduses juhatavaks kaaseesistujaks kuni järgmise koosoleku alguseni, kui juhatava kaaseesistuja rolli võtab üle teine lepinguosaline.

               Kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Kaubanduskomitee võib oma ülesannete täitmisel a) moodustada lepingu rakendamiseks vajalikke erikomiteesid ja -organeid ning teostada nende üle järelevalvet, b) tulla kokku igal ajal, milles lepinguosalised kokku lepivad, c) arutada kõiki lepinguga seotud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks sobivaid meetmeid ning d) teha lepingus sätestatud juhtudel otsuseid ja anda soovitusi.

               Kaubanduskomitee võib lepingu rakendamisega seotud eriküsimustes delegeerida otsustusõiguse erikomiteedele, nagu on ette nähtud lepingu asjakohaste sätetega, eelkõige tollikoostöö ja päritolureeglite erikomiteele.

               2.3.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kavandatav õigusakt

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kavatseb 2020. aasta viimases kvartalis oma kaheksandal koosolekul võtta vastu otsuse, millega kehtestatakse ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee ja erikomiteede töökord (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on sätestada lepinguosalistele siduvad eeskirjad, millega reguleeritakse ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee ning selle lepinguga (artikkel 68) ette nähtud allüksuste korraldust ja toimimist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Artiklis 68 on sätestatud, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kehtestab oma töökorra.

               Kavandatava nõukogu otsusega määratakse kindlaks liidu seisukoht ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee ja erikomiteede töökordade vastuvõtmise küsimuses. Sellega täidab EL oma kohustusi, mis tulenevad vahelepingust.

               Kõnealune seisukoht põhineb ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud nõukogu otsuse eelnõule. ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsuse lisas on reguleeritud järgmisi küsimusi: kaubanduskomitee roll ja nimi, koosseis ja eesistuja, sekretariaat, koosolekud, delegatsioonid, dokumendid, kirjavahetus, koosoleku päevakord, ekspertide kutsumine, protokollid, otsused ja soovitused, läbipaistvus, keeled, kulud, erikomiteed ja -organid ning töökorra muutmine.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu.

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               Kaubanduskomitee on majanduspartnerluslepingu alusel loodud organ.

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee vastuvõetaval aktil on õiguslik toime. Vastavalt lepingu artiklile 68 on kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, mis oleneb peamisest või domineerivast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               Lepingu sõlmimist käsitleva ELi 15. veebruari 2011. aasta otsuse materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 207. Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Kavandatava otsuse reguleerimisese puudutab valdkonda, mille puhul liidul on ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel ainupädevus.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee õigusaktiga rakendatakse majanduspartnerluslepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0175 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees liidu nimel võetav seisukoht kaubanduskomitee töökorra ja erikomiteede töökorra vastuvõtmise küsimuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)30. juulil 2009 kirjutas liit alla majanduspartnerluse vahelepingule,
                  2
                millega luuakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) raamistik. Paapua Uus-Guinea on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 20. detsembrist 2009, Fidži alates 28. juulist 2014, Samoa alates 31. detsembrist 2018 ja Saalomoni Saared alates 17. maist 2020.

               (2)Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega.

               (3)Artiklis 68 on sätestatud, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kehtestab oma töökorra ja delegeerib lepingu rakendamisega seotud eriküsimustes otsustusõiguse erikomiteedele, nagu on ette nähtud lepingu asjakohaste sätetega.

               (4)ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kavatseb oma kaheksandal koosolekul võtta vastu oma töökorra ja erikomiteede töökorra.

               (5)Euroopa Liit peaks kindlaks määrama nende töökordade vastuvõtmise suhtes võetava seisukoha,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kaheksandal koosolekul ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee ja erikomiteede töökorra küsimuses, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 272, 16.10.2009, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 374 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees liidu nimel võetav seisukoht kaubanduskomitee töökorra ja erikomiteede töökorra vastuvõtmise küsimuses

               EELNÕU

               ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSE VAHELEPINGUGA MOODUSTATUD KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr XX/2020,

               …,

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee ja erikomiteede töökorra vastuvõtmise kohta

               ELi JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA KAUBANDUSKOMITEE,

               võttes arvesse 30. juulil 2009. aastal Londonis ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide poolt allkirjastatud majanduspartnerluse vahelepingut,
                  1
                millega luuakse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) raamistik, ning eriti selle artiklit 68,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikliga 68 on ette nähtud ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee moodustamine ja sätestatud, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kehtestab oma töökorra.

               (2)Artiklis 68 on sätestatud, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee delegeerib lepingu rakendamisega seotud eriküsimustes otsustusõiguse erikomiteedele, nagu on ette nähtud lepingu asjakohaste sätetega,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Kehtestatakse ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökord ja erikomiteede töökord, mis on esitatud lisas.

               [Koht ja kuupäev]

                           ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee nimel

                        Liidu nimel

                        Vaikse ookeani piirkonna riikide nimel

               Lisa

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu artikli 68 kohaselt moodustatud

               KAUBANDUSKOMITEE TÖÖKORD

               Artikkel 1

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee roll ja nimi

               1.Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu (edaspidi „leping“) artikli 68 kohaselt moodustatud komitee vastutab kõikide lepingu artiklis 68 nimetatud valdkondade eest.

               2.Komitee nimetus komitee dokumentides, sealhulgas otsustes ja soovitustes, on „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee“.

               Artikkel 2

               Koosseis ja eesistuja

               1.Lepingu artikli 68 lõike 1 kohaselt koosneb ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajatest.

               2.Lepinguosalisi esindavad tavaliselt kõrgemad ametnikud või erandjuhul, kui mõlemad lepinguosalised leiavad, et asjaolud seda nõuavad, ministrid.

               3.Ministrite tasandil kohtuva ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee eesistujaks on ühiselt Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik ja ühe Vaikse ookeani piirkonna riigi ministri tasandil esindaja, või kummagi määratud isik. Vaikse ookeani piirkonna riigid täidavad seda ülesannet kordamööda 12 kuu kaupa tähestiku järjekorras. Esimene eesistumisperiood algab ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril.

               4.Kõrgemate ametnike tasandil kohtuva ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee eesistujaks on ühiselt Euroopa Liitu esindav Euroopa Komisjoni kõrgem ametnik ja Vaikse ookeani piirkonna riike esindav Vaikse ookeani piirkonna riigi kõrgem ametnik. Vaikse ookeani piirkonna riigid täidavad seda ülesannet kordamööda 12 kuu kaupa tähestiku järjekorras. Esimene eesistumisperiood algab ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril.

               5.Mõlema lepinguosalise kaaseesistujal on vajalikud volitused vastavalt Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindamiseks.

               6.Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kaaseesistujaks oleva kõrgema ametniku nime, ametikoha ja kontaktandmed. Selle kõrgema ametniku volitus esindada lepinguosalist kehtib kuni kuupäevani, mil lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele uue kaaseesistuja nimetamisest.

               Artikkel 3

               Sekretariaat

               1.Euroopa Komisjoni ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ametnik tegutsevad koos ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretärina. Vaikse ookeani piirkonna riigid täidavad seda ülesannet kordamööda 12 kuu kaupa tähestiku järjekorras. Esimene eesistumisperiood algab ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril.

               2.Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretäriks oleva ametniku nime, ametikoha ja kontaktandmed. Selle ametniku volitus tegutseda lepinguosalise sekretärina kehtib kuni kuupäevani, mil lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele uue sekretäri nimetamisest.

               Artikkel 4

               Koosolekud

               1.Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, toimub ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee koosolek kord aastas või kiireloomulistel juhtudel siis, kui üks lepinguosaline seda taotleb.

               2.Koosolekud toimuvad kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal kordamööda Brüsselis ja mõne Vaikse ookeani piirkonna riigi pealinnas, kus koosolek korraldatakse järgemööda, kui kaaseesistujad ei lepi kokku teisiti.

               3.Koosolekud kutsub kokku juhatav kaaseesistuja, kes on koosolekut korraldava lepinguosalise kaaseesistuja.

               4.Koosolek võib toimuda asjaomaste isikute kohtumise vormis või video- või telekonverentsina.

               5.Riigid, kes on ametlikult teatanud oma kavatsust lepinguga ühineda, võivad lepinguosaliste nõusolekul osaleda koosolekutel vaatlejatena.

               Artikkel 5

               Delegatsioonid

               Kummagi lepinguosalise poolne ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretär teatab teise lepinguosalise sekretärile 30 päeva enne koosolekut vastavalt Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide delegatsiooni kavandatava koosseisu. Nimekirja märgitakse delegatsiooni iga liikme nimi ja ametikoht.

               Artikkel 6

               Dokumendid

               Kui ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, siis sekretär nummerdab need dokumendid ja edastab need ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee dokumentidena.

               Artikkel 7

               Kirjavahetus

               1.Kõik ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomiteele adresseeritud kirjad saadetakse kaubanduskomitee sekretärile.

               2.Sekretär edastab kõik ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kirjad lepinguosalistele.

               Artikkel 8

               Koosoleku päevakord

               1.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretär koostab sobival ajal, kuid mitte vähem kui 60 päeva enne iga koosolekut koosoleku esialgse päevakorra, võttes aluseks koosolekut korraldava lepinguosalise ettepaneku, ning jätab teistele lepinguosalistele vähemalt 14 päeva märkuste esitamiseks.

               2.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee võtab koosoleku päevakorra vastu koosoleku alguses. Punkte, mida esialgses päevakorras ei ole, võib päevakorda lisada konsensuse alusel.

               Artikkel 9

               Ekspertide kutsumine

               ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel kutsuda ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee koosolekutele eksperte, kes ei ole valitsusametnikud, et need annaksid teavet konkreetsetel teemadel, kuid ainult koosoleku nendele osadele, kus selliseid konkreetseid teemasid arutatakse.

               Artikkel 10

               Protokollid

               1.Koosoleku protokolli kavandi koostab koosolekut korraldava lepinguosalise sekretär 30 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku lõppu, kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti. Protokolli kavand edastatakse märkuste tegemiseks teise lepinguosalise sekretärile.

               2.Kui käesolevat korda kohaldatakse allkomiteede koosolekute suhtes, tehakse allkomitee koosolekute protokoll kättesaadavaks kaubanduskomitee järgmiste koosolekute tarbeks.

               3.Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, loetledes vajaduse korral:

               (a)
                     ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomiteele esitatud dokumendid;

               (b)
                     avaldused, mida mõni ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee koosolekul osaleva delegatsiooni liige on palunud protokolli kanda, ning

               (c)
                     tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsused.

               4.Protokolli kantakse loetelu kõigist ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsustest, mis on tehtud pärast komitee viimast koosolekut kirjaliku menetluse teel vastavalt artikli 11 lõikele 2.

               5.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee koosolekul osalejate nimekiri esitatakse protokolli lisas.

               6.Sekretär täpsustab protokolli kavandit laekunud märkuste alusel ning lepinguosalised kiidavad läbivaadatud protokolli kavandi heaks 60 päeva jooksul alates koosoleku toimumise kuupäevast või muul kaaseesistujate kokkulepitud kuupäeval. Pärast protokolli heakskiitmist allkirjastab sekretär kaks protokolli eksemplari ning Euroopa Liit ja Vaikse pookeani piirkonna riigid saavad kumbki protokolli ühe originaaleksemplari.

               7.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretär valmistab ette ka ühisjäreldused ja kommünikeed, mille lepinguosalised kiidavad heaks koosoleku lõpus.

               Artikkel 11

               Otsused ja soovitused

               1.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee võib vastu võtta otsuseid ja soovitusi kõikides lepinguga ettenähtud küsimustes. ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel.

               2.Koosolekutevahelisel ajal võib ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel, kui kaaseesistujad nii kokku lepivad. Sel eesmärgil esitab kaaseesistuja kavandatava otsuse või soovituse eelnõu teksti kirjalikult teisele kaaseesistujale. Teisel kaasistujal on aega kaks kuud või kaasistuja esitatud ettepanekus nimetatud pikem ajavahemik, et väljendada oma nõusolekut kavandatava otsuse või soovitusega. Kui teine lepinguosaline ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ja see võidakse vastu võtta kaubanduskomitee järgmisel koosolekul. Otsuste ja soovituste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut, ning need kantakse artikli 10 lõike 4 kohaselt komitee järgmise koosoleku protokolli.

               3.Kui ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, on selliste aktide pealkiri vastavalt „Otsus“ ja „Soovitus“. ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretariaat lisab kõigile otsustele ja soovitustele järjekorranumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Igas otsuses ja soovituses sätestatakse selle jõustumise kuupäev.

               4.Kaaseesistujad kinnitavad ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee vastuvõetud otsused ja soovitused.

               5.Euroopa Liit ja Vaikse pookeani piirkonna riigid saavad igast otsusest ja soovitusest ühe autentse originaaleksemplari.

               Artikkel 12

               Läbipaistvus

               1.Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koosolekud on avalikud.

               2.Lepinguosaline võib otsustada avaldada ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee otsuseid ja soovitusi oma ametlikus väljaandes.

               3.Kõiki lepinguosalise esitatud dokumente tuleks käsitada konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline otsustab teisiti.

               4.Koosolekute esialgsed päevakorrad avalikustatakse enne komitee koosolekut. Järeldused ja kommünikeed avalikustatakse pärast nende heakskiitmist vastavalt artiklile 10.

               5.Lõigetes 2–4 nimetatud dokumendid avalikustatakse kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate isikukandmete kaitse eeskirjadega.

               Artikkel 13

               Keeled

               1.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökeel on inglise keel.

               2.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee võtab lepingu muutmist ja tõlgendamist käsitlevad otsused ja soovitused vastu lepingu autentsete tekstide keeltes. ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kõik muud otsused ja soovitused, sealhulgas need, millega võetakse vastu käesolev töökord, võetakse vastu lõikes 1 osutatud töökeeles.

               3.Kumbki lepinguosaline vastutab otsuste, soovituste ja muude dokumentide tõlkimise eest oma ametlikesse keeltesse, kui see on käesoleva artikli kohaselt nõutav, ning kannab tõlkimise kulud.

               Artikkel 14

               Kulud

               1.Iga lepinguosaline kannab ise ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee koosolekutel osalemise kulud, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamiskulud, video- ja telekonverentside ning posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               3.Kulud, mis on seotud koosolekutel ühest ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee töökeelest teise töökeelde tehtava suulise tõlke teenuse osutamisega, kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 15

               Erikomiteed ja -organid

               1.Vastavalt lepingu artikli 68 lõike 4 punktile a võib ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee moodustada delegeeritud küsimustega tegelemiseks erikomiteesid ja -organeid ning teostada nende üle järelevalvet.

               2.ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomiteed teavitatakse kirjalikult lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite määratud kontaktpunktidest. Kogu asjakohane kirjavahetus ning dokumendid ja muu teave, mida erikomiteede kontaktpunktid omavahel lepingu rakendamise kohta vahetavad, edastatakse samaaegselt ka ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee sekretariaadile.

               3.Erikomiteed ja -organid teevad ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomiteele teatavaks iga oma koosoleku tulemused, otsused, soovitused ja järeldused.

               4.Käesolevat töökorda kohaldatakse mutatis mutandis lepingu kohaselt moodustatud erikomiteede ja muude organite suhtes, kui erikomitee või -organ ei otsusta lepingust tulenevalt teisiti.

               Artikkel 16

               Töökorra muutmine

               Käesolevat töökorda võib muuta ELi ja Vaikse ookeani piirkonna kaubanduskomitee kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 11.

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus 2009/729/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.7.2021
            COM(2021) 567 final
            2021/0204(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepanekuga tehakse muudatus lennundust puudutavates Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) eeskirjades seoses liikmesriikide teatisega ELis asuvatele lennuettevõtjatele 2021. aasta kompenseerimisnõuete kohta Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (edaspidi „CORSIA“) raames.

               Kõnealust teatist soovitakse rakendada nii, et riiklike ametiasutuste ja lennuettevõtjate halduskoormus oleks minimaalne ning et tagataks õiguskindlus seoses CORSIA kompenseerimisnõuete täitmisega liikmesriikides asuvate lennuettevõtjate poolt.

               ICAO välja töötatud CORSIA on kompenseerimismehhanism, mille puhul CORSIAga hõlmatud riigid peaksid nõudma neis asuvatelt lennuettevõtjatelt asjakohast lähtetaset ületava CO2 heite kompenseerimist rahvusvaheliste ühikutega. COVID-19 pandeemia tõttu otsustas ICAO nõukogu 2020. aasta juunis, et 2019.– 2020. aasta keskmiste heitkoguste asemel tuleks aastatel 2021–2023 kasutada lähtetasemena 2019. aasta heitkoguseid
                  1
               . CORSIA läbivaatamise käigus 2022. aastal uuritakse, kuidas COVID-19 on mõjutanud CORSIA eri aspekte.

               EL kavatseb CORSIAt rakendada, võttes arvesse 2018. aastal teatatud erinevusi
                  2
                ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad. Seepärast peaksid ELis asuvad lennuettevõtjad vajaduse korral tagastama ühikuid, et täita oma 2021. aasta heitkoguste puhul CORSIA kompenseerimisnõudeid. CORSIA standardite ja soovituslike tavade kohaselt peaksid ELi liikmesriigid arvutama välja lennuettevõtjate 2021. aasta kompenseerimisnõuded ja teavitama lennuettevõtjaid neist 30. novembriks 2022; seejärel peaksid need lennuettevõtjad tunnistama 31. jaanuariks 2025 vastava hulga ühikuid kehtetuks.

               COVID-19 pandeemia tõttu vähenesid 2020. aastal HKSi kohaldamisalasse kuuluvad lennunduse CO2 heitkogused 2019. aastaga võrreldes 64 %
                  3
               .  Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) avaldas 2020. aasta novembris prognoosi Euroopa lennundussektori taastumise kohta aastatel 2020–2024
                  4
               . Selles kirjeldatakse COVID-19 pandeemia mõju lennuliiklusele. Prognoosi kohaselt ei saavutata isegi kõige optimistlikuma stsenaariumi korral 2019. aasta heitetasemeid enne 2024. aastat, samas kui halvima stsenaariumi kohaselt taastuvad need alles 2029. aastaks.

               Kuigi hinnangute kohaselt ei ole tegelike kompenseerimisnõuete tekkimist CORSIA raames aastatel 2021–2023 ette näha, peaks liikmesriikidel olema siiski liidu õiguses sätestatud kohustus teatada ELis asuvatele lennuettevõtjatele nende 2021. aasta heitkogustest tulenevate kompenseerimisnõuete suurus hiljemalt 30. novembriks 2022. Võttes arvesse fakte, mis eespool 2020. aasta ja 2021. aasta esimese poole kohta esitati, on tegelike CORSIA kompenseerimisnõuete tekkimine 2021. aasta puhul väga vähe tõenäoline ja sama kehtib 2022. aasta kohta. Seetõttu nähakse käesoleva ettepanekuga ette, et pärast seda, kui selgub 2021. aasta täiendavate kompenseerimisnõuete suurus (kõige tõenäolisemalt null), teavitavad liikmesriigid 2022. aasta jooksul sellest lennuettevõtjaid. Nõukogu ja Euroopa Parlament peaksid käesoleva ettepaneku vastu võtma pärast 2021. aasta heiteandmete avaldamist, st pärast 1. jaanuari 2022.

               Sama lähenemisviisi järgitakse ka järgnevatel aastatel, kui paketi „Eesmärk 55“ („Fit for 55“) asjakohaseid seadusandlikke ettepanekuid ei ole veel vastu võetud.

               ELis asuvate lennuettevõtjatele HKSi raames pandud kohustused jäävad kehtima, nagu on sätestatud direktiivil 2003/87/EÜ põhinevates liidu õigusaktides. Need hõlmavad kohustust seirata oma heitkoguseid, sealhulgas EMP ja kolmandate riikide vaheliste lendudega seotud heitkoguseid, ja neist aru anda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Lennunduse heitkogustega kauplemise süsteemi eeskirjade läbivaatamine on ELi paketi „Eesmärk 55“ lahutamatu osa. Läbivaatamine hõlmab CORSIA rakendamist ELi HKSi direktiivi kaudu.

                  Käesolev ettepanek on ainus CORSIAga seotud muudatus, mis peaks olema tehtud 30. novembriks 2022, nii et selleks kuupäevaks oleks võimalik teatada, et täiendavate kompenseerimisnõuete suurus on null.

                  Muud CORSIA rakendamisega seotud muudatused hõlmavad sätteid rahvusvaheliste ühikute kasutamise kohta EMP-väliste lendude puhul; EMP-väliste lendudega seotud tagastamiskohustusi; väljaspool ELi asuvate lennuettevõtjate kohtlemist Euroopa-väliste lendude puhul; ELis asuvate lennuettevõtjate kohtlemist liinidel, kus CORSIAt ei kohaldata samamoodi ja direktiivi kohaldamisala laiendamist ELi lennuettevõtjate lendudele kahe kolmanda riigi vahel. Need muud CORSIA rakendamisega seotud muudatused lisatakse teisele, suurema ulatusega ettepanekule direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi hõlmavasse heite vähendamise eesmärki ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on väga konkreetne ja ei tekita probleeme seoses kooskõlaga liidu muude poliitikavaldkondadega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 192. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 191 ja artikli 192 lõikele 1 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja üleilmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kliimamuutused on piiriülene probleem ning ELi meetmetega saab tõhusalt täiendada ja tugevdada piirkondlikke, riiklikke ja kohalikke meetmeid. Kliimameetmeid tuleks koordineerida Euroopa tasandil ja võimaluse korral tuleks hõlbustada tõhusate meetmete võtmist üleilmsel tasandil. ELi meetmed on Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt põhjendatud. Euroopa Liit on alates 1992. aastast teinud jõupingutusi, et töötada välja ühiseid lahendusi ning edendada üleilmseid kliimamuutuste vastu võitlemise meetmeid. Eelkõige edendatakse ELi tasandi meetmetega 2030. aasta eesmärgi ja heite vähendamise pikaajaliste eesmärkide kulutasuvat täitmist, tagades samas õigluse ja keskkonnaalase terviklikkuse. ELi toimimise lepingu artiklitega 191–193 kinnitatakse ja täpsustatakse ELi pädevust kliimamuutuste valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi kulutasuvaks täitmiseks, tagades samas õigluse ja keskkonnaalase terviklikkuse.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse
                     5
                    kohaselt, peetakse HKSi direktiivi muutmisel asjakohaseks vahendiks, kuna nõutavaid meetmeid peavad võtma liikmesriigid. See valik on kooskõlas HKSiga seotud kolme varasema otsusega (enampakkumiste ajakava kohandamist käsitlev otsus,
                     6
                   turustabiilsusreservi käsitlev otsus
                     7
                  ja  esimene ajutist erandit „stop the clock“ käsitlev otsus
                     8
                  ).

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Kuna kehtivate õigusaktide rakendamine on alles algusjärgus ja seetõttu on vähe andmeid, ei ole nende ettepanekute puhul järelhindamist ega toimivuse kontrolli tehtud.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Sidusrühmadega konsulteeriti asjakohastel juhtudel seoses CORSIA rakendamise poliitikavalikutega ELi HKSi raames. 3. juulil 2020 avaldati lennunduse HKSi ajakohastatud eeskirjade esialgne mõjuhinnang, mille tagasisideperiood kestis 28. augustini 2020, ning ajavahemikul 1. oktoobrist 2020 kuni 14. jaanuarini 2021 viidi veebipõhise küsitluse teel läbi avalik konsultatsioon. Sidusrühmadega konsulteerimise tulemused on kokku võetud mõjuhinnangu lisas, mis esitatakse koos ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu liidu majandust hõlmava heite vähendamise eesmärgi saavutamisse ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega
                     9
                  .

               •Mõju hindamine

                  Käesoleva ettepaneku reguleerimisese on seotud liikmesriikide teatisega kompenseerimisnõuete kohta ning sellel ei ole praeguse olukorraga võrreldes keskkonnaalast ega majanduslikku mõju.

                  CORSIA rakendamise poliitikavalikuid ja enampakkumise ulatuslikumat kasutamist lennundussektoris hinnati mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega liidu kogu majandust hõlmava heite vähendamise eesmärgi saavutamisse ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega
                     10
                  .

               •Põhiõigused

               Ettepanekuga austatakse põhiõigusi ja järgitakse eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. See aitab eelkõige saavutada eesmärki tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse säästva arengu põhimõtte kohaselt, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta
                  11
                artiklis 37.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Liikmesriikide ametiasutused ja õhusõidukikäitajad võivad kasutada õhusõidukikäitajate heitkoguste seire ja aruandluse olemasolevat taristut. Kuna tehinguid ei ole ette nähtud, ei ole registreerimiskorda vaja kehtestada.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 12 lisatakse uus lõige, millega pannakse liikmesriikide ametiasutustele juriidiline kohustus teatada ELis asuvatele õhusõidukikäitajatele, et nende 2021. aasta heitkoguste puhul on täiendavate kompenseerimisnõuete suurus [kõige tõenäolisemalt null].

                  Teavitatakse neid õhusõidukite käitajaid, kellele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603 (millega rakendatakse CORSIAt heitkoguste seire ja aruandluse osas) artiklis 1

               2021/0204 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  12
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  13
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (CORSIA) toimib alates 2019. aastast heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamise osas ning on mõeldud kohaldamiseks üleilmse turupõhise meetmena, mille eesmärk on alates 1. jaanuarist 2021 kompenseerida kindlaksmääratud heitetaset ületavad rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidi heitkogused teatavate süsinikdioksiidi kompenseerimise ühikutega.

               (2)Liit kavatseb CORSIAt rakendada, võttes arvesse ELi õigusaktide ja CORSIA vahelisi erinevusi, millest ICAOd teavitati vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027,
                  14
                ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad.

               (3)Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1603
                  15
                võeti vastu selleks, et nõuetekohaselt rakendada CORSIA eeskirju lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamise kohta. Kompenseerimisnõuded CORSIA rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade tähenduses
                  16
                arvutatakse välja kõnealuse määruse kohaselt tõendatud CO2 heitkoguste alusel.

               (4)Kuna COVID-19 pandeemia tõttu vähenesid lennunduse heitkogused 2020. aastal märkimisväärselt, otsustas ICAO nõukogu oma 220. istungjärgul 2020. aasta juunis, et aastatel 2021–2023 tuleks õhusõidukikäitajate suhtes kohaldatavate kompenseerimisnõuete arvutamisel lähtetasemena kasutada 2019. aasta heitkoguseid.

               (5)Suure tõenäosusega ei ületa lennunduse 2021. aasta heitkogused 2019. aasta koguheidet. Seepärast peaksid õhusõidukikäitajatele esitatavad täiendavad kompenseerimisnõuded 2021. aasta puhul võrduma nulliga.

               (6)Liikmesriigid peaksid CORSIAt rakendama, teavitades oma riigis asuvaid õhusõidukikäitajaid 2021. aasta kompenseerimisnõuetest 30. novembriks 2022.

               (7)Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (8)Selleks et tagada 2021. aasta kompenseerimisnõuete suuruse puhul õiguskindlus, tuleks käesolev otsus vastu võtta pärast 1. jaanuari 2022, kui on teada 2021. aasta koguheite tase.

               (9)On oluline, et liikmesriikide ametiasutustele ja õhusõidukikäitajatele tagatakse CORSIA 2021. aasta kompenseerimisnõuete suhtes õiguskindlus võimalikult kiiresti 2022. aasta jooksul Seega peab käesolev otsus jõustuma viivitamata.

               (10)Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 12 lisatakse lõige 6:

               „6. Liikmesriigid teatavad hiljemalt 30. novembriks 2022 õhusõidukikäitajatele, et nende suhtes kohaldatavate kompenseerimisnõuete suurus on rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitlevate ICAO  rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade tähenduses 2021. aasta puhul [null]. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teate õhusõidukikäitajatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:

               a) õhusõiduki käitajal on mõne liikmesriigi poolt välja antud lennuettevõtja sertifikaat või ta on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid;

               b) nad tekitavad alates 1. jaanuarist 2019 üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg ja mis teostavad I lisaga hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad).

               Esimese lõigu punkti b kohaldamisel ei võeta arvesse järgmist liiki lendude CO2 heitkoguseid:

                  i) riiklikud lennud;

                  ii) humanitaarabilennud;

               iii)  lennud arstiabi osutamiseks;

               iv) sõjalised lennud;

               v) tuletõrjelennud.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                  https://www.icao.int/environmental-protection/CORSIA/Pages/CORSIA-and-Covid-19.aspx

                     (2)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (3)

                  https://ec.europa.eu/clima/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-reduced-2020_en

                     (4)

                  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-five-year-forecast-2020-2024

                     (5)

                        Erinevalt õigusaktidest, milles käsitletakse üksnes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt rahvusvahelistel foorumitel võetavat seisukohta ja mis puudutavad vaid nõukogu, nt nõukogu otsus ICAO-le erinevustest teatamise kohta.

                     (6)

                        Otsus nr 1359/2013/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (ELT L 343, 19.12.2013, lk 1).

                     (7)

                        Otsus (EL) 2015/1814, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1–5).

                     (8)

                        Otsus 377/2013/EL ajutise erandi tegemise kohta direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (ELT L 113, 25.4.2013, lk 1–4).

                     (9)

                        SWD [viide lisatakse]

                     (10)

                        SWD [lisatakse viide]

                     (11)

                        ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.

                     (12)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (13)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (14)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (15)

                        Komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (ELT L 250, 30.9.2019, lk 10).

                     (16)

                        Keskkonnakaitse rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimene väljaanne – Rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (Chicago konventsiooni 16. lisa IV köide).