Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0069

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta  /* KOM/2007/0069 lõplik - COD 2007/0032 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.2.2007KOM(2007) 69 lõplik2007/0032 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSrahva ja eluruumide loenduste kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgid Rahvusvahelised, Euroopa ja liikmesriikide institutsioonid vajavad piisavalt usaldusväärset teavet Euroopa Liidu rahvastiku ja eluaseme kohta. Peaaegu igas poliitikavaldkonnas, milles EL tegutseb, olgu see siis majandus-, sotsiaal- või keskkonnapoliitika, on tegevuseesmärkide püstitamiseks ja edusammude hindamiseks vaja kvaliteetseid rahvastikuandmeid. Loendusandmed võimaldavad ELi liikmesriike objektiivselt võrrelda. Võrreldavuse saavutamiseks võidakse andmeid kasutada vahetult (nt kui paljusid inimesi teatav probleem/meede puudutab?) või esitada nende põhjal näitajad ühe inimese kohta. Peale selle on Euroopa tasandil võrreldavad loendusandmed iga-aastaste demograafiliste hinnangute, valikvaatluste ja piirkonnaanalüüside tugisambaks. Käesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekuga luuakse alus Euroopa tasandil võrreldavate andmete kogumisele eluaseme kohta. 1) Käesoleva ettepaneku kohaselt iga kümne aasta tagant esitatavad andmed peavad hõlmama asjakohase valiku muutujaid. Peaeesmärk on anda piisavalt üksikasjalik ülevaade rahvastiku struktuurist ja -näitajatest, et võimaldada paljudes poliitikavaldkondades kavandamiseks, haldamiseks ja järelevalveks vajalikke süvaanalüüse. Selline poliitika on sageli seotud Euroopa tasandiga ning nii Euroopa Liidu institutsioonid kui ka liikmesriigid vajavad Euroopa riikide vahelisi usaldusväärseid võrdlusandmeid. 2) Käesoleva ettepaneku kohaselt esitatavad andmed aitavad hoida iga-aastaste rahvastikuhinnangute kvaliteeti. Iga-aastased rahvastikuhinnangud põhinevad tavaliselt kas registritel või muudel demograafilistel arvutustel, mida ajakohastatakse haldusaktide põhjal. On üldtuntud tõsiasi, et need hinnangud vajavad perioodilist, loenduspõhist kontrollimist / statistiliste ja tehniliste vigade korrigeerimist. Iga-aastaste rahvastikuhinnangute loenduspõhise kontrolli/korrigeerimise kahe vooru vahe ei tohiks olla pikem kui kümme aastat. Käesoleva ettepaneku kohasel andmete kogumisel oleks igal aastal tehtavatele rahvastikuhinnangutele positiivset mõju. Rahvastikuandmetele esitatavad kvaliteedinõuded on väga ranged, nagu ilmneb järgmistest näidetest: - Demokraatia toimimiseks Euroopa Liidus tuleb koostada võimalikult kvaliteetseid iga-aastaseid rahvastikuhinnanguid. Euroopa Liidu Nõukogu kodukorra artikli 11 lõikes 5 on määratletud kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine nõukogus. Üks kriteerium on, et kvalifitseeritud häälteenamus esindab liikmesriike, kelle rahvastik moodustab vähemalt 62% Euroopa Liidu rahvastikust. - Euroopa Liit toetab oma vaesemate piirkondade arengut. Tõukefondide eesmärk lähendada ELi piirkonnad on ELi ühtekuuluvuspoliitika peamine prioriteet. Arengus mahajäänud piirkonnaks peetakse neid piirkondi, mille sisemajanduse kogutoodang on alla 75% ühenduse (EL 25) keskmisest. Abikõlblike piirkondade kindlakstegemiseks on vaja kvaliteetseid piirkondliku tasandi rahvastikuandmeid. Piirkondlike rahvastikuuuringute kvaliteet sõltub uuringute aluseks olevate allikate piisavalt üksikasjalikust jaotusest piirkondade kaupa. Kehtiv õiguslik raamistik, mis näeb ette tõukefondide üldsätted, on nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006. - Rahvastikuandmed võivad kaudselt mõjutada rahvamajanduse arvepidamist. 3) Euroopa Liidu pädevusse kuulub piirkondliku ühtekuuluvuse küsimus, mis on tavaliselt üks suurim eelarvepunkt. Käesoleva määruse kohaselt andmeid kogudes saadakse kõik piirkondlikud rahvastikuandmed, mis on vajalikud piirkondliku ühtekuuluvuse saavutamisel tehtavate edusammude hindamiseks. 4) Paljude oluliste ELis ühtlustatud valikvaatluste tegemisel on valimite moodustamiseks ja tulemuste ekstrapoleerimiseks (nt tööjõu-uuringud) vaja statistilisi andmeid eri piirkondade rahvastiku struktuuri kohta. Statistiline raamistik tuleb ühtlustada Euroopa tasandil, et tagada vaatlustulemuste võrreldavus. Käesoleva ettepaneku kohane andmete kogumine loob nimetatud statistilise raamistiku. 5) Ettepanekuga pannakse alus kvaliteetsete ja võrreldavate andmete kogumisele eluaseme kohta. Elamumajanduses valitseval olukorral on oluline mõju. - Rahuldava eluaseme tagamine on sotsiaalpoliitika keskne küsimus. 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil rõhutasid liikmesriikide valitsused, et tuleb välja töötada ühised sotsiaalse kaasatuse näitajad, mis on otseselt seotud eluasemega, ja ühtlasi tugevdada vastavaid statistikamehhanisme. Ent nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil on ikka veel puudus eluasemega seotud näitajatest. Liikmesriikide elamumajanduse eest vastutavad ministrid on korduvalt rõhutanud vajadust võrreldavate andmete järele eluaseme kohta. - Hooned, milles asuvad tavaleibkonnad, on olulised energia, vee ning muude keskkonnamõju omavate kaupade ja teenuste tarbijad. - Elamumajandusel on oluline mõju majandusele (eluaseme pakkumine ja nõudlus, rahastamine, ehitamine, remont). |Üldine taust Kui käesoleva õigusakti ettepaneku eesmärke ei saavutata, avaldab see negatiivset mõju nii Euroopa statistikasüsteemile kui ka juriidiliste kohustuste (nt enamushääletamine, tõukefondid) täitmisele ning vastaval statistikal põhinevate analüüside ja poliitika hindamise kvaliteedile. Viimane rahva ja eluruumide loendus korraldati Euroopa Liidus 2001. aruandeaastaks. See ei põhinenud ühelgi Euroopa õigusaktil, vaid suulisel kokkuleppel. On selgunud, et suuline kokkulepe ei taga piisavalt sellist kvaliteeti, mida andmetelt eeldatakse nende edasist otstarvet silmas pidades. - Võrdluskuupäevade suur varieeruvus vähendas oluliselt võrreldavust: võrdluskuupäevad jaotuvad 39 kuu peale, ulatudes 1999. aasta märtsist (Prantsusmaa) kuni 2002. aasta maini (Poola); Malta andmed pärinevad koguni 1995. aasta novembrist. - Täpsust ei tagatud: kuigi suulise kokkuleppe järgi pidid kõik edastama oma andmed Eurostatile 30. juuniks 2003, saadi viimased andmed 2005. aasta keskel, mistõttu need avaldati 2005. aasta septembris, s.o 44 kuud pärast võrdlusaasta lõppu. - Algselt esitatud andmed olid sageli puudulikud, osaliselt kinnitamata või vasturääkivad. Arvukad palved kontrollida andmed üle venitasid statistika tegemise protsessi. Arvestades loendusandmete olulisi kasutusvõimalusi, on nõutavad kõrgemad metaandmete ja kvaliteedi tagamise standardid. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Euroopa õigusaktid nõuavad, et Eurostat esitaks võimalikult kvaliteetseid rahvastikuandmeid (nt enamushääletamine, tõukefondid; vt punkt 2 „Ettepaneku põhjused ja eesmärgid” eespool). Peale selle on paljudes poliitikavaldkondades, milles EL tegutseb, tegevuseesmärkide püstitamiseks ja edusammude hindamiseks vaja andmeid rahvastiku ja/või eluaseme kohta. Andmeid peab saama võrrelda Euroopa tasandil ja sageli vajatakse neid sellisel piirkondlike üksikasjade ja muutujate jaotuse tasemel ning sellise kvaliteediga, mida saavad kindlustada üksnes Euroopa õigusaktid rahva ja eluruumide loenduste kohta. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsulteerimismeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Euroopa Liidu rahva ja eluruumide loendusi käsitleva määruse eelnõu esitati 28. septembril 2005 sotsiaalstatistika valdkonna direktoritele (loenduste korraldamise eest vastutavatest riiklikest asutustest) 28. septembril 2005 ja 30. novembril 2005 statistikaprogrammi komiteele. ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis ja ELis on põhjalikult arutletud andmeid, mida hakatakse koguma kõnealuses piirkonnas korraldatava rahva ja eluruumide loendusega. Arutellu kaasati mitmed Euroopa riikide eksperdid. Peale selle on Eurostat korraldanud teostatavusuuringu loendusega kogutavate andmete ja nende piirkondliku üksikasjalikkuse kohta. Uuringu käigus saadeti liikmesriikide statistikaasutustele järelepärimine. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Statistikaprogrammi komitee toetas käesolevat õigusakti eelnõu ja selles käsitletud lähenemisviisi. Mõne liikmesriigi palvel on määruse lisas esitatud loendusega kogutavate andmete täielik loend. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Loendusmetoodika ja -tehnika; loendusandmed ja -tunnused. |Kasutatud metoodika Euroopa statistikasüsteemis on heaks tavaks võtta võimalikult tõsiselt arvesse Euroopa statistikute konverentsi soovitusi rahva ja eluruumide loenduste korraldamise kohta (edaspidi „statistikute konverentsi soovitused”), mis kajastavad rahvastiku- ja eluasemeandmetele esitatavaid peamisi riiklikke, rahvusvahelisi ja ühenduse nõudeid. Statistikute konverentsi soovitused hõlmavad loenduste korraldamise metoodikat ja tehnikat ning küsimusi, millele tuleb loendustel vastust otsida. Vastavalt käesolevale ettepanekule on Euroopa Liidus korraldatavate loendusandmete loetelu kooskõlas statistikute konverentsi soovitustega. Need valdkonnad on tunnistatud oluliseks pärast aastatepikkust põhjalikku tööd ja kasutajatega konsulteerimist. Liikmesriigid tunnistasid statistikute konverentsi soovituste kohased andmed oma riiklike eesmärkide seisukohast asjakohaseks. Ettepanek tugineb otseselt statistikute konverentsi soovitustele, tagamaks et otsused põhinevad konsulteerimisel ja läbivaatamisel. Statistikute konverentsi soovitusi koostavad mitmed loenduste korraldamise ja analüüsimise eest vastutavate asutuste eksperdid. Statistikute konverentsi soovitused põhinevad konverentsidel, kohtumistel, töörühmades ning kirja teel toimunud üksikasjalikel aruteludel ja arvamuste vahetustel. |Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti ÜRO statistikaosakond (UN SD), ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UN ECE), liikmesriikide statistikaametid. |9 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte ELi rahvastiku alaste kvaliteetsete loendusandmete puudumises võib peituda tõsine oht, mis võib kaasa tuua pöördumatuid tagajärgi poliitika kujundamisele ja hindamisele, haldusele ning finantshaldusele. |Konsulteerimisel saadud nõuanded kajastuvad nii statistikute konverentsi soovitustes kui ka liikmesriikides korraldatud teostatavusuuringute tulemustes. |Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Statistikute konverentsi soovituste kehtiva versiooni leiab Interneti-aadressilt http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf |Mõju analüüs Kaaluti järgmisi võimalusi: A) Mitte ühtlustada rahva ja eluruumide loendusi ELis: keskmises perspektiivis tähendaks see seda, et ELis ei oleks kättesaadavad põhjalikud ja võrreldavad andmed rahvastiku ja eluaseme kohta. Sellel oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed nii juriidilises (nt enamushääletamine, tõukefondid) kui ka poliitilises (nt poliitika kujundamine ja hindamine) mõttes. B) Suuline kokkulepe rahva ja eluruumide loenduste kohta ELis: selle tagajärjeks oleksid madala kvaliteediga andmed rahvastiku ja eluaseme kohta ELis. Võrreldavust ei saaks kindlustada. Sellel oleksid samuti olulised negatiivsed tagajärjed nii juriidilises kui ka poliitilises mõttes. C) Direktiiv rahva ja eluruumide loenduste kohta ELis. Tehniliste nõuete ülekandmisega siseriiklikku õigusesse kaasneb märkimisväärne hälvete ja kallutatuse tekkimise oht, mis võib põhjustada võrreldavuse olulist vähenemist ja järelikult ka tõsiseid negatiivseid tagajärgi nii juriidilises kui ka poliitilises mõttes. D) Euroopa õigusaktid rahva ja eluruumide loenduste kohta ELis (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus + komisjoni rakendusmäärus). Õigusaktid on väljundipõhised, mitte sisendipõhised. Neis selgitatakse kohustusi ja rolle ning tulemuste ja meetodite kvaliteedi ja läbipaistvusega seotud ühiseid nõudeid. See tagaks võrreldavate ja kvaliteetsete rahvastikuandmete kasutatavuse ELis. Juriidilisi ja poliitilisi kohustusi saaks täita. E) Euroopa õigusaktid rahva ja eluruumide loenduste kohta ELis (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus + komisjoni rakendusmäärus). Õigusaktid on sisendipõhised. Neis selgitatakse põhjalikult milliseid andmeallikaid peavad liikmesriigid kasutama (küsimustikud, registrid jne) ja kuidas neist allikatest nõutavaid andmeid tuletada. Sellest lähenemisviisist tulenev koormus võib osutuda ülisuureks. Liikmesriigid peavad kohandama kõiki loenduses kasutatavad registrid, eelkõige kõik rahvastiku- ja eluasemeregistrid. Paljud alalised elanikud peaksid täitma küsimustikke, mis tooks loendust korraldavatele asutustele ja küsitlejatele kaasa palju välitööd. ELi sekkumise finantsmõju riigieelarvetele oleks märkimisväärne. Eelistatud valikuvõimalus on D. Sellega tagatakse usaldusväärsed, läbipaistvad ja piisavalt võrreldavad loendusandmed. Õigusaktid on väljundipõhised, mitte sisendipõhised, mis lubab liikmesriikidel valida andmeallikad ja tulemusteni jõudmise viisi. Kuigi liikmesriigid võivad valida nende arvamuse kohaselt oma riigile sobivaima loenduste läbiviimise vormi, tagatakse samas piisav kvaliteet, eriti võrreldavus, sellega et õigusaktidega kohustatakse liikmesriike järgima põhistandardeid ja konkreetseid kvaliteedinõudeid. Et liikmesriikides läbiviidavate loenduste kulg ja tulemused oleksid läbipaistvad, tuleb kasutatavaid meetodeid ja tehnikaid selgelt kirjeldada. D-võimaluse puhul on ELi tasandi tegevusest tulenev lisakoormus kõige väiksem. See piirdub kokkulepitud valdkondade aruandluse ja ühtsete kvaliteedinõuete tagamiseks vajalikuga, lisaks teatav statistiliste andmete esitamisega seotud koormus (kvaliteediaruannete koostamine, metaandmete ja muude selgitavate dokumentide esitamine). |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetme kokkuvõte Ettepanekus selgitatakse kohustuste ja rollide jaotumist iga kümne aasta tagant korraldataval põhjalike rahvastiku- ja eluruumiandmete kogumisel, samuti ühiseid nõudeid tulemuste ja meetodite kvaliteedile ja läbipaistvusele. See jätab liikmesriikidele vabad käed andmete hankimiseks viisil, mis nende arvates on riigi jaoks kõige sobilikum. See hõlmab ka selle allika valikut, millest liikmesriigid soovivad andmeid tuletada. Samal ajal tagab kõnealune ettepanek andmete kvaliteedi ja eelkõige võrreldavuse Euroopa tasandil. See lähenemisviis ei ole oma olemuselt mitte sisendipõhine, vaid väljundipõhine. |Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võtab kaasotsustamismenetluse alusel vastu meetmed ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artiklis on sätestatud ühenduse statistika koostamise nõuded ja see nõuab kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtetega. |Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel: |Mis tahes statistiliste andmete keskseks kvaliteedinäitajaks on võrreldavus. Arvestades, et rahvastiku- ja eluruumiandmeid kasutatakse Euroopa õigusaktide järgimiseks, Euroopa poliitika hindamiseks ja/või liikmesriikide poliitikas saavutatud tulemuste võrdlemiseks Euroopa tasandil, on kahtlemata oluline, et alusandmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad. Liikmesriigid ei suuda seda vajalikul määral saavutada ilma selge Euroopa raamistikuta, s.o Euroopa õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistilised tunnused ja kvaliteedinõuded. Peale selle on võrreldavuse saavutamise tingimuseks ka erinevates riikides kasutatava loendusmetoodika ja -tehnika läbipaistvus. Läbipaistvus nõuab omakorda Euroopa õigusakte ja neil õigusaktidel põhinevat liikmesriikide ja Euroopa vastutavate statistikaasutuste vahelist struktureeritud koostööd. Saadud kogemused näitavad selgelt, et kokkulepitud, selge ja kontrollitava raamistikuta mitteametlik lepe ei taga tulevikus vajaliku kvaliteediga statistilisi andmeid. |Ühenduse meetmed aitavad eesmärke paremini saavutada järgmistel põhjustel: |Kavandatud ELi õigusakte on vaja kvaliteedi ja eelkõige võrreldavuse tagamiseks. Määruses määratakse kindlaks ühised nõuded, et tagada nii võrreldavus kui ka liikmesriikides kasutatava metoodika ja tehnika läbipaistvus: - Liikmesriigid on kohustatud tagama edastatavate andmete ja metaandmete kvaliteedi ning et valitud andmete allikad ja metoodika vastaks võimalikult suurel määral rahva ja eluruumide loenduste olulistele tunnustele, milleks on eelkõige individuaalloendus, samaaegsus, universaalsus kindlaksmääratud territooriumil, väikest ala käsitlevate andmete kättesaadavus ja kindlaksmääratud sagedus. - Liikmesriigid peavad esitama teavet kohustuste täitmiseks kasutatavate andmete allikate kohta, selgitama nende allikate valimise põhjusi ja valiku võimalikku mõju esitatavatele tulemustele. Nad selgitavad, mil määral valitud andmete allikad ja metoodika vastavad rahva ja eluruumide loenduste olulistele tunnustele. - Põhilised käsitletavad teemad on kõikide riikide puhul samad. - Andmete esitamisel viidatud kuupäev peab jääma kõikide riikide puhul samasse kalendriaastasse. - Andmed edastatakse 24 kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu komisjoni (Eurostati) nõutavas tehnilises vormingus. - Rahvastik hõlmab kõiki inimesi, kelle alaline elukoht on asjaomases riigis. Määruses on see mõiste määratletud. - Määruses on määratletud mõisted „riiklik” ja „piirkondlik”. - Määrus piirdub ühiste nõuete määramisega ja jätab liikmesriikidele vabad käed nõuete järgimiseks viisil, mida nad peavad oma riigis kõige sobivamaks. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Lihtsustamine |Ettepanekus nähakse ette (ELi või liikmesriikide) ametiasutuste halduskorra lihtsustamine. |Määruse eelnõus sätestatud ühised nõuded on tunnistatud järgitavateks ja loendusi korraldavatele riiklikele asutustele selgeid suuniseid andvateks. See, et statistilist väljundit ei ühtlustata tagantjärele määratluste ega mõistete suhtes, lihtsustab statistikaametite halduskorda. |Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt mõjutab Euroopa Majanduspiirkonda, mistõttu peaks see laienema kogu asjaomasele Majanduspiirkonnale. |AJAKAVA |Määruse ja selle rakendusmeetmete vastuvõtmise täpset ajakava on praegu raske esitada, sest edasine tegevus sõltub Euroopa Komisjonis, nõukogus ja Euroopa Parlamendis peetavate läbirääkimiste tulemustest ning sellest, kui kiiresti määrus ametlikult vastu võetakse. Esialgne ajakava võiks siiski olla järgmine (seda võidakse muuta sõltuvalt määruse jõustumise kuupäevast): 2006. aasta teine pool Euroopa Komisjoni talitused on määruse eelnõu läbi arutanud. Ametliku õigusakti ettepaneku tõlkimine kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse. 2007. aasta esimene pool Ettepaneku eelnõu esitamine kolleegiumile selle ametlikuks vastuvõtmiseks. Euroopa Komisjoni ametliku õigusakti ettepaneku esitamine Euroopa Liidu Nõukogule esimeseks lugemiseks. 2006. aasta teine pool / kogu 2007. aasta Töörühma kohtumised määrusega seotud tehniliste küsimuste asjus. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni/Eurostati loendusi käsitlevate soovituste täpsustamine. Komisjoni rakendusmääruse koostamine. |-  2007/0032 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSrahva ja eluruumide loenduste kohta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]pärast konsulteerimist statistikaprogrammi komiteega, mis loodi nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom,[2]toimides asutamislepingu[3] artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:1.  Komisjon vajab piisavalt usaldusväärseid, üksikasjalikke ja võrreldavaid andmeid rahvastiku ja eluruumide kohta, et täita ülesandeid, mis talle on määratud, eelkõige asutamislepingu artiklitega 2 ja 3. Ühenduse tasandil tuleb tagada metoodika, mõistete ning statistiliste andmete ja metaandmete programmi piisav võrreldavus;2.  Perioodilised statistilised andmed rahvastiku ning üksikisikute peamiste perekondlike, sotsiaalsete, majanduslike ja eluruumitunnuste kohta on vajalikud teatavaid ühiskonnaelu valdkondi mõjutava regionaal- ja sotsiaalpoliitika uurimiseks ja kindlaksmääramiseks;3.  Selleks, et andmeid kasutataks liikmesriikide võrdlemisel mõistlikult, peavad need andmed puudutama konkreetset kindlaksmääratavat aastat;4.  Vastavalt käesoleva määruse sätete raamistikuks olevale nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[4] tuleb statistikat teha kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtetega;5.  Liikmesriikide ja ühenduse statistikaasutused peaksid käesoleva määruse kohase ühenduse statistika tegemisel ja avaldamisel arvesse võtma põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistika tegevusjuhises, mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 24. veebruaril 2005 ja mis lisati komisjoni soovitusele siseriiklike ja ühenduse statistikaasustuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta;[5]6.  Kuna liikmesriigid ei suuda ühiste statistiliste tunnuste ja kvaliteedinõuete puudumise ning metoodika vähese läbipaistvuse tõttu piisaval määral saavutada võetava meetme eesmärke, milleks on võrreldava ja igakülgse ühenduse statistika kogumine ja koondamine rahvastiku ja eluruumide kohta, ja kuna neid eesmärke saab tänu ühisele statistilisele raamistikule paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele, nagu on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe käesolev määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks;7.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused;[6]8.  Komisjoni tuleks eelkõige volitada kindlaks määrama mõistete kohandamise tingimusi ja edasisi võrdlusaastaid ning vastu võtma statistiliste andmete ja metaandmete programmi. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed, mis on ette nähtud käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks, tuleks need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud regulatiivkomitee menetluse korras.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse iga kümne aasta tagant toimuva põhjalike rahvastiku- ja eluruumiandmete kogumise ühised eeskirjad.Artikkel 2Mõisted1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) rahvastik ( teatud riigi ja piirkonna elanikkond artikli 5 lõikes 2 osutatud võrdluskuupäeval;b) eluase/elamumajandus ( elamiseks määratud ruumid ja hooned/ vastava riigi ja piirkonna rahvastiku ja eluruumide seosed võrdluskuupäeval. „ Hooned” tähendavad selliseid hooneid, mis tegelikult sisaldavad või võivad sisaldada elamiseks määratud ruume;c) alaline elukoht ( koht, kus inimene tavaliselt veedab igapäevase puhkeaja, olenemata ajutisest eemalolekust meelelahutuse, puhkuse, sõprade ja sugulaste külastamise, töö, ravi või palverännaku eesmärgil; või selle puudumisel seaduslik või registreeritud elukoht;d) võrdluskuupäev ( vastavalt käesoleva määruse artikli 5 lõikele 2 kuupäev, millele vastava liikmesriigi andmed osutavad;e) riiklik ( liikmesriikide territooriumisse puutuv;f) piirkondlik ( NUTS 1., NUTS 2. ja NUTS 3. tasandisse puutuv, nagu on määratletud statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003[7] võrdluskuupäeval kehtivas versioonis, samuti kohalike haldusüksuste 2. tasandisse puutuv (LAU 2. tasand);g) rahva ja eluruumide loenduste olulised tunnused ( individuaalloendus, samaaegsus, universaalsus kindlaksmääratud territooriumil, väikest ala käsitlevate andmete kättesaadavus ja kindlaksmääratud sagedus;h) anonüümsed algandmed ( statistilised üksikandmed, mida on muudetud kehtiva tava kohaselt, et nendega seotud statistiliste üksuste identifitseerimise oht oleks võimalikult väike.2. Komisjon võib vajaduse korral kohandada lõikes 1 esitatud mõisteid artikli 7 lõikes 3 osutatud korras.Artikkel 3Andmete esitamineLiikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) riikliku ja piirkondliku tasandi andmed rahvastiku ja eluaseme kohta, mis sisaldavad isikute, perekondade, leibkondade, eluaseme ja -hoonetegaseotud kindlaksmääratud demograafilisi, sotsiaalseid, majanduslikke ja eluasemenäitajaid, nagu on sätestatud lisas.Artikkel 4Andmete allikad ja kvaliteet1. Liikmesriigid saavad statistika tegemisel toetuda mitmesugustele andmeallikatele ja eelkõige:a) tavapärasele loendusele;b) registripõhisele loendusele;c) tavapärase loenduse ja valikvaatluse kombinatsioonile;d) registripõhise loenduse ja valikvaatluse kombinatsioonile;e) registripõhise loenduse ja tavapärase loenduse kombinatsioonile;f) asjakohasele uuringule vahelduvate valimitega (jadaloendus).2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse nõuete täitmiseks kasutatavad andmeallikad ja metoodika vastavad võimalikult suurel määral artikli 2 lõikes 1 määratletud rahva ja eluruumide loenduste olulistele tunnustele.3. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete ja metaandmete kvaliteet. Komisjon (Eurostat) esitab koostöös liikmesriikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega andmete ja metaandmete kvaliteedi tagamiseks väljatöötatud metoodikaalased soovitused ja nõuded, eelkõige Euroopa Statistikute Konverentsi soovitused rahva ja eluruumide loenduste korraldamise kohta.4. Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) kasutatud andmete allikatest, nende allikate valimise põhjustest ja valitud allikate mõjust statistika kvaliteedile (kvaliteediaruanne). Liikmesriigid selgitavad, mil määral valitud andmeallikad ja metoodika vastavad artikli 2 lõikes 1 määratletud rahva ja eluruumide loenduste olulistele tunnustele.5. Liikmesriigid teatavad komisjonile (Eurostatile) viivitamata käesoleva määruse kohaselt esitatud andmete muudatustest ja parandustest ning kasutatava metoodika ja andmeallikate mis tahes muudatustest.6. Komisjon määrab kvaliteediaruande sisu ning andmete kogumise ja avaldamise kvaliteedinõuded kindlaks artikli 7 lõikes 3 osutatud korras.Artikkel 5Andmete edastamine1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) käesolevas määruses täpsustatud kinnitatud andmed ja metaandmed peaasjalikult iga kümnendi algul.2. Iga liikmesriik määrab kindlaks kuupäeva, millele tema andmed viitavad (võrdluskuupäev). Võrdluskuupäev peab jääma käesoleva määruse põhjal kindlaks määratud aastasse (võrdlusaasta). Esimene võrdlusaasta on 2011. aasta. Komisjon määrab edasised võrdlusaastad artikli 7 lõikes 3 osutatud korras.3. Andmed esitatakse 24 kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu.4. Komisjon võtab artikli 7 lõikes 3 osutatud korras vastu edastatavate statistiliste andmete ja metaandmete programmi, et järgida andmete kogumise nõudeid. Käesoleva määrusega hõlmatavad konkreetse geograafilise tasandi kohta kogutavad andmed ei tohi erineda neist, mis on loetletud lisas vastava geograafilise tasandi puhul.5. Statistiliste andmete programm võib lisaks koondandmetele (tabelprogrammi kujul) sisaldada anonüümsete algandmete valimit.6. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) kinnitatud andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul. Komisjon võtab artikli 7 lõikes 2 osutatud korras vastu sobiva tehnilise vormingu, mida tuleb kasutada nõutavate andmete edastamiseks.7. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 5 kohaste muudatuste või paranduste korral edastavad liikmesriigid muudetud andmed viivitamata komisjonile (Eurostatile).Artikkel 6Rakendusmeetmed1. Järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud korras:a) sobiva tehnilise vormingu vastuvõtmine, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 6.2. Järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud korras:a) artikli 2 lõikes 2 sätestatud mõistete kohandamine;b) kvaliteediaruande sisu kindlaksmääramine, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 6;c) kvaliteedinõuete kindlaksmääramine, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 6;d) võrdlusaastad, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2;e) statistiliste andmete ja metaandmete programmi vastuvõtmine, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 4.3. Tuleb arvesse võtta põhimõtet, et ajakohastamisest saadav kasu peab ületama sellega kaasnevad kulud ning, et lisakulud ja -koormus jääksid mõistlikesse piiridesse.Artikkel 7Komitee1. Komisjoni abistab nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse ka selle otsuse artikli 8 sätteid. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks määratakse kolm kuud.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1(4 ja artiklit 7, võttes arvesse ka selle otsuse artikli 8 sätteid.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 8JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja… …LISARahva ja eluruumide loendusega kogutavad andmed1 Isikute kohta kogutavad andmed1.1 Kohustuslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul: NUTS 3, LAU 21.1.1 Tuletamata andmed- Alaline elukoht- Sugu- Vanus- Seaduslik perekonnaseis- Sünniriik/-koht- Kodakondsus- Eelmine alaline elukoht ja praegusesse alalisse elukohta saabumise kuupäev või alaline elukoht aasta enne loendust- Leibkonnaliikmete omavahelised seosed1.1.2 Tuletatud andmed- Kogurahvastik- Paikkond- Leibkondlik seis- Perekonnaseis- Tuumperekonna tüüp- Tuumperekonna suurus- Tavaleibkonna tüüp- Tavaleibkonna suurus1.2 Kohustuslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul: riiklik, NUTS 1, NUTS 21.2.1 Tuletamata andmed- Alaline elukoht- Töökoha asukoht- Sugu- Vanus- Seaduslik perekonnaseis- Hetke hõiveseisund- Amet- Majandusharu- Tööalane staatus- Haridustase- Sünniriik/-koht- Kodakondsus- Kas on kunagi välismaal elatud ja riiki saabumise aasta- Eelmine alaline elukoht ja praegusesse alalisse elukohta saabumise kuupäev või alaline elukoht aasta enne loendust- Leibkonnaliikmete omavahelised seosed- Leibkondade valduse staatus1.2.2 Tuletatud andmed- Kogurahvastik- Paikkond- Leibkondlik staatus- Perekondlik staatus- Tuumperekonna tüüp- Tuumperekonna suurus- Tavaleibkonna tüüp- Tavaleibkonna suurus1.3 Soovituslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul:Riiklik, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 21.3.1 Liikmesriikidel soovitatakse koguda kõiki NUTS 2. piirkonna puhul kohustuslikke andmeid ka kõigi madalamate piirkondlike tasandite kohta kuni madalaima piirkondliku tasandini välja.1.3.2 Tuletamata andmed- Kooli, kolledži või ülikooli asukoht- Tööleminekuks kasutatav transpordiliik- Kooli, kolledžisse või ülikooli minekuks kasutatav transpordiliik- Tööleminekul läbitav vahemaa ja selleks kuluv aeg- Kooli, kolledžisse või ülikooli minekul läbitav vahemaa ja selleks kuluv aeg- Tegelik perekonnaseis- Elusana sündinud laste koguarv- Abielus olnud naiste seaduslikku abiellu astumise kuupäev(ad): i) esimene abielu ja ii) praegune abielu- Vabaabielus olnud naiste vabaabiellu astumise kuupäev(ad): i) esimene vabaabielu ja ii) praegune vabaabielu- Tavahõiveseisund- Tasuta teenuste osutajad, vabatahtlikud- Sektori tüüp (institutsiooniline üksus)- Mitteametlik töö- Töökoha tüüp- Tavapärane tööaeg- Ajaga seotud alarakendatus- Töötuse kestus- Asutuse kohalikus üksuses töötavate isikute arv- Peamine elatusallikas- Sissetulek- Kvalifikatsioon- Õppesuund- Kooliskäimine- Kirjaoskus- Arvutioskus- Eelmise alalise elukoha riik- Riigis elamise kogukestus- Alaline elukoht viis aastat enne loendust- Rände põhjus- Vanemate sünniriik- Kodakondsuse saamine- Rahvus- Keel- Usk- Vaegurlus- Ainu- või ühisvaldus- Üür- Leibkonna valduses olevad kestustarbekaubad- Leibkonna kasutuses olevate autode arv- Auto parkimise võimalus- Telefoni- ja Interneti-ühendus- Põllumajanduslik tootmine oma tarbeks (leibkonna tasand)- Kõikide põllumajanduslike tööde tunnused viimase aasta jooksul (üksikisiku tasand)1.3.3 Tuletatud andmed- Linna- ja maapiirkonnad- Sotsiaalmajanduslikud rühmad- Välisriigist pärit/kohalikud isikud- Rahvusvahelise rände seisukohalt olulised rahvastikurühmad- Paguluses olnud elanikud- Sisepagulased- Samasooliste partnerlus- Laiendatud perekonna staatus- Taasloodud perekonna tüüp- Laiendatud perekonna tüüp- Tavaleibkondade põlvkondlik koosseis2 Eluasemega seotud muutujad2.1 Kohustuslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul: NUTS 3, LAU 22.1.1 Tuletamata andmed- Elamispinna tüüp- Elamispinna asukoht- Tavaeluruumide valdusõigus- Elanike arv- Kasulik põrandapind ja/või eluaseme tubade arv- Eluruumid hoone tüübi järgi- Eluruumid ehitusaja järgi2.1.2 Tuletatud andmed- Eluaseme asustustiheduse standard2.2 Kohustuslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul: riiklik, NUTS 1, NUTS 22.2.1 Tuletamata andmed- Elamistingimused- Elamispinna tüüp- Elamispinna asukoht- Tavaeluruumide valdusõigus- Omandi liik- Elanike arv- Kasulik põrandapind ja/või eluaseme tubade arv- Veevarustussüsteem- Tualettruum- Vannituba- Kütte tüüp- Eluruumid hoone tüübi järgi- Eluruumid ehitusaja järgi2.2.2 Tuletatud andmed- Eluaseme asustustiheduse standard2.3 Soovituslikud andmed järgmiste geograafiliste tasandite puhul:riiklik, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 22.3.1 Liikmesriikidel soovitatakse koguda kõikide NUTS 2. tasandi puhul kohustuslikke andmeid ka kõigi madalamate piirkondlike tasandite kohta kuni madalaima piirkondliku tasandini välja.2.3.2 Tuletamata andmed- Lisa-, hooajaliste ja vabade eluruumide olemasolu ja tunnused- Valdamine tavaleibkondade arvu järgi- Tubade tüüp- Soe vesi- Pesemisvee soojendamine- Reoveepuhastussüsteemi tüüp- Köök- Söögivalmistamise võimalused- Kütmiseks kasutatavad energiaallikad- Eluruumide soojusisolatsioon- Elektri olemasolu- Elektri tootmine- Võrgugaas- Kliimaseade- Ventilatsioon- Eluruumide asukoht hoones- Eluruumidele juurdepääs- Lift- Eluruumid korruste arvu järgi hoones- Eluruumid materjalide järgi, millest on ehitatud eluruume sisaldava hoone teatavad osad- Eluruumid hoone seisukorra järgi- Prügi sorteerimine leibkonnas[1] ELT C , , lk .[2] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[3] EÜT C , , lk .[4] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] KOM (2005) 217 (lõplik).[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ(ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[7] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta # Ettepanek Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0383(01)

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta  /* KOM/2006/0383 lõplik - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.7.2006KOM(2006) 383 lõplik2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI ETTEPANEKUTE TAUST |110 | Ettepanekute põhjused ja eesmärgid Nõukogu tegi komisjonile määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja otsusega 2001/886/JSK ülesandeks töötada välja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II). Käesolevate ettepanekute eesmärk on muuta eespool nimetatud määrust ja otsust, et pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ning näha ette vajalike eelarvevahendite eraldamine. Lisaks sätestatakse, et väljatöötamise ajal on süsteemi asukoht Prantsusmaal ja Austrias. |120 | Üldine taust Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem (SIS) on tähtis vahend Euroopa Liitu integreeritud Schengeni acquis' kohaldamiseks. Praegune SIS ei ole rajatud nii, et see suudaks teenindada Euroopa Liidu laienemise järel suurenevat liikmesriikide hulka ja teisi riike, kes liituvad SIS II-ga. Lisaks otsustati 2001. aastal infotehnoloogia vallas tehtud viimastest edusammudest kasusaamiseks ja uute toimingute sisseseadmise võimaldamiseks välja töötada uus teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II). Vajadust pikendada nõukogu poolt komisjonile antud volitusi ühe aasta võrra saab selgitada mitme asjaoluga, näiteks tööd on pärast esimese astme kohtu määrust (T-447/04) riigihanke menetluse kohta SIS II väljatöötamiseks, mis hiljem tühistati, ajutiselt peatatud, IDABC programm, mille raames rahastatakse s-Testa andmeside infrastruktuuri, ei toimi veel esimese katsetamise ajal, kuigi nii oli kavandatud. Ka ebaselgus süsteemi väljatöötamise asukohtade suhtes ja sellekohase ettevalmistuse puudumine ning projekti keerukus on planeerimisele negatiivset mõju avaldanud. 29. aprilli 2004. aasta nõukogu järeldustes lepiti kokku, et süsteemi töötatakse välja Prantsusmaal ja Austrias: "1. SIS II kesksüsteem asub Strasbourgis ning kõnealuse asukoha puhul vastutab operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga Prantsusmaa. 2. Varuserveriruum asub Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuse asukoha puhul vastutab operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga Austria. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid - Schengeni lepingu rakendamise konventsioon (artiklid 92-119); - nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 871/2004, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses; - nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsus 2005/211/JSK Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1160/2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile. Eespool nimetatud konventsioon ja kolm õigusakti moodustavad praeguse SISi õigusliku raamistiku, mis tulevikus asendatakse SIS II õigusliku raamistikuga. Komisjon on esitanud ettepanekud võtta vastu määrus ja otsus SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta (dokumendid KOM(2005)230 ja KOM(2005)236) ning ettepaneku võtta vastu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu SIS II-le (dokument KOM(2005)237). |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide eksperdid on tihedalt kaasatud SIS II väljatöötamisse, eelkõige SIS II komitee raames. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ei kohaldata. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolevad ettepanekud, mis ei ole komisjoni 2006. aasta tööprogrammis, ei eelda mõju hindamist. |ETTEPANEKUTE ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesolevate ettepanekute eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 2424/2001 ja otsust 2001/886/JSK, et pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ning määrata SIS II installeerimise ja lõpliku väljatöötamise asukohad. See hõlmab pädeva liikmesriigi kohustust pakkuda süsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid ning selleks võib asjaomane liikmesriik saada komisjoni toetust. |310 | Õiguslik alus Määruse õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66. Viide asutamislepingule on sama, mis muudetavas õigusaktis. Otsuse õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkt a, artikli 31 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c. Viide lepingule on sama, mis muudetavas õigusaktis. |320 | Subsidiaarsuse põhimõte |321 | Kavandatud meetme eesmärki, milleks on ühise infosüsteemi loomine teatavate isikute ja esemete kategooriate kohta arvutipõhise infosüsteemi kaudu, ei saa liikmesriigid üksi saavutada. |324 | SIS II on vaja Euroopa Liidu ühise poliitika rakendamiseks. Eelkõige on see eeltingimus sisepiirikontrollideta ala tagamiseks. |327 | Ühenduse ülesanne on üksnes SIS II kesksüsteemi ja andmeside infrastruktuuri väljatöötamine. Liikmesriigid vastutavad selliste riiklike süsteemide väljatöötamise eest, mille kaudu tagatakse lõppkasutajate juurdepääs SIS II teenustele. |Seetõttu on ettepanekud kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanekud on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Liikmesriikidel on riiklike süsteemide rakendamiseks vajaliku haldusliku ja finantskorralduse osas täielik otsustusvabadus. Riiklikud ettevalmistused peavad siiski olema kooskõlas SIS II väljatöötamise üldise planeerimisega. Komisjon esitab tehnilised nõuded riikliku liidese kohta, mis võimaldab tõrgeteta ühendust ning veatut andmevahetust riiklike süsteemide ja SIS II vahel. |332 | Muudetavas määruses (EÜ) nr 2424/2001 ja muudetavas otsuses 2001/886/JSK on sätestatud selline kehtima jääv regulatiivkomitee menetlus SIS II rakendusmeetmete kohta, millel on märkimisväärne mõju liikmesriikide eelarvele. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: määrus ja otsus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Kavandatud määruse eesmärk on muuta teist määrust ja kavandatud otsuse eesmärk on muuta teist otsust ning seega peab vorminõude paralleelsuse põhimõtte kohaselt olema muutmisakt samas vormis kui muudetav akt. |MÕJU EELARVELE |401 | Volituste pikendamine ja SIS II väljatöötamise lõpetamine 2007. aastal eeldavad mõningaid täiendavaid rahalisi vahendeid, mis on juba ette nähtud 2007. aasta esialgses eelarveprojektis. Täiendavad kulud seonduvad võrguga, kesksüsteemi suuruse muutmisega ja nende asukohtade toetamisega, kus süsteemi välja töötatakse. |1.  2006/0125 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Määrus (EÜ) nr 2424/2001 moodustab koos 6. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta vajaliku õigusliku aluse liidu eelarves SIS II väljatöötamiseks vajalike assigneeringute tegemisele ja kõnealuse eelarveosa täitmisele. Määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK kehtivad 31. detsembrini 2006.(2) SIS II väljatöötamine võtab rohkem aega kui esialgu prognoositud ja nõuab assigneeringuid ka pärast 31. detsembrit 2006.(3) Seega on vaja pikendada määruse (EÜ) nr 2424/2001 kehtivusaega nii, et komisjon saaks täita 2007. aasta eelarvet, et lõpetada SIS II väljatöötamise projekt, sealhulgas luua andmeside infrastruktuur.(4) Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes on sätestatud, et SIS II väljatöötamisetapis asub SIS II kesksüsteem Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuste asukohtade puhul vastutavad operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga vastavalt Prantsusmaa ja Austria.(5) Käesolev määrus ei piira tulevikus õigusaktide vastuvõtmist SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta.(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis ´l EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma riiklikus õiguses.(7) Käesolev määrus ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalemine selle vastuvõtmises ja kohaldamises ei mõjuta Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ´s osalise osalemise korda, mille nõukogu määratles vastavalt 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[3] ja 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[4].(8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[5], mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.(9) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[6] artikli 4 lõikega 1.(10) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.(11) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2424/2001 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 2424/2001 muudetakse järgmiselt.(1) Lisatakse artikkel 4a:"Artikkel 4a1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust SIS II väljatöötamise eest, asub süsteemi väljatöötamise ajal SIS II kesksüsteem Strasbourgis (Prantsusmaa) ja kesksüsteemi varusüsteem Sankt Johannis Pongaus (Austria).2. Prantsusmaa ja Austria pakuvad vastavalt SIS II kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid.3. Riiklik asutus, kes pakub lõikes 2 nimetatud infrastruktuuri ja vahendeid, võib saada komisjonilt toetust asukoha ettevalmistamiseks ja hoolduseks või süsteemi väljatöötamise ajal SIS II majutuseks vajalike muude teenuste pakkumiseks.“(2) Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:„Käesolev määrus kehtib kuni 31. detsembrini 2007“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…]2006/0126 (CNS)EttepanekNÕUKO GU OTSUSmillega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[8]ning arvestades järgmist:(1) Otsus 2001/886/JSK moodustab koos 6. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta vajaliku õigusliku aluse liidu eelarves SIS II väljatöötamiseks vajalike assigneeringute tegemisele ja kõnealuse eelarveosa täitmisele. Otsus 2001/886/JSK ja määrus (EÜ) nr 2424/2001 kehtivad 31. detsembrini 2006.(2) SIS II väljatöötamine võtab rohkem aega kui esialgu prognoositud ja nõuab assigneeringuid ka pärast 31. detsembrit 2006.(3) Seega on vaja pikendada otsuse 2001/886/JSK kehtivusaega nii, et komisjon saaks täita 2007. aasta eelarvet, et lõpetada SIS II väljatöötamise projekt, sealhulgas luua andmeside infrastruktuur.(4) Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes on sätestatud, et SIS II väljatöötamisetapis asub SIS II kesksüsteem Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuste asukohtade puhul vastutavad operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga vastavalt Prantsusmaa ja Austria.(5) Käesolev otsus ei piira tulevikus õigusaktide vastuvõtmist SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta.(6) Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[9] artikli 8 lõike 2 kohaselt.(7) Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[10] artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt.(8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[11] (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.(9) Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ[12] artikli 4 lõikega 1.(10) Käesolev otsus on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.(11) Seepärast tuleks otsust 2001/886/JSK vastavalt muuta,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsust 2001/886/JSK muudetakse järgmiselt:(1) Lisatakse artikkel 4a:"Artikkel 4a1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust SIS II väljatöötamise eest, asub süsteemi väljatöötamise ajal SIS II kesksüsteem Strasbourgis (Prantsusmaa) ja kesksüsteemi varusüsteem Sankt Johannis Pongaus (Austria).2. Prantsusmaa ja Austria pakuvad vastavalt SIS II kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid.3. Riiklik asutus, kes pakub lõikes 2 nimetatud infrastruktuuri ja vahendeid, võib saada komisjonilt toetust asukoha ettevalmistamiseks ja hoolduseks või süsteemi väljatöötamise ajal SIS II majutuseks vajalike muude teenuste pakkumiseks.“(2) Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:„Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2007“.Artikkel 2 (…)Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…LISAFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001, ja ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust 886/2001/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused – solidaarsus – välispiirid – viisapoliitika – isikute vaba liikumine.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:esialgses eelarveprojektis 18 02 04 (varem 18 08 02).3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:20073.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |18 02 04 | Mittekohustuslik | Liigendatud[13] | Ei | Ei | Ei | Nr 3 punkt a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Aasta 2007 | 2008 | Kokku |Tegevuskulud[14] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 9,000 |Maksete assigneeringud | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[15] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 9,000 | 9,000 |Maksete assigneeringud | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[16] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.X Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 13 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepanekute eesmärk on eespool nimetatud määruse ja otsuse muutmine selleks, et:2.  pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ja näha ette eelarvevahendite eraldamine, mida on vaja SIS II väljatöötamise lõpetamiseks, sealhulgas andmeside infrastruktuuri loomiseks;3.  kindlaks määrata kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi asukohad (vastavalt Prantsusmaal Strasbourg ja Austrias Pongau Sankt Johann), sealhulgas pädeva liikmesriigi kohustus pakkuda infrastruktuuri ja vahendeid ning võimalus saada selleks komisjonilt toetust.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeEttepanekud käsitlevad komisjonipoolset 2002. aastal alustatud SIS II väljatöötamise jätkumist.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesÜldeesmärk on lõpetada SIS II väljatöötamise projekt määratud asukohtades 2007. aastal ja seega jätkatakse mõnede 2006. aastasse planeeritud meetmete kohaldamist 2007. aastal. Lisaks on ette nähtud mitmed uued meetmed, et vähendada erinevatest asjaoludest, nagu kohtuasjad ja projekti keerukus, põhjustatud viivituste mõju. Eelkõige on see seotud võrgukulude, lisaressursside ja liikmesriikidele delegeeritud ettevalmistustööde hulga suurenemisega. Võttes arvesse väljatöötamise alguses tehtud uuringute tulemusi, võiks suurendada arvutiriistvara võimsust. 2007. aastaks on ette nähtud järgmised meetmed:Meede 1: võrkKavandamisetapis tehtud nõuete analüüsi tulemustest johtuvalt tuleb suurendada võrgu võimsust, et tagada SIS II päringutele vastuste andmine ettenähtud aja jooksul. Suurema ribalaiusega võrk nõuab täiendavaid rahalisi vahendeid.Kuna s-Testa andmesidevõrk ei valmi õigeaegselt, siis tuleb luua alternatiivsed ajutised lahendused SIS II katsetamiseks. Ajutisest võrgust lõplikku võrku üleminek toob endaga kaasa täiendavad kulud.Meede 2: tehniline eripädevus ja täiendavad uuringudSelleks et jõuda nõutud IT-alase pädevuse tasemele, on vaja täiendavaid vahendeid. Piiratud siseressursside tõttu kasutatakse kõrgetasemelist välist abi järelmeetmeteks, auditeerimiseks ja hindamiseks. Lisaks on vaja täiendavaid uuringuid teha ja väliseksperte värvata, eelkõige turvalisus- ja võrguküsimustes.Meede 3: asukoha toetamine ja pidev ettevalmistamine väljatöötamise etapisEttevalmistustega, mis nõuavad märkimisväärseid ressursse, on Prantsusmaa ja Austria asukohtades alustatud juba süsteemi väljatöötamise etapis. Teatavaid ettevalmistustega seotud ülesandeid ei täida mitte komisjoni personal, vaid liikmesriigid, kes majutavad süsteeme väljatöötamise ajal. Täiendavat eelarvet on vaja kõnealuste valdkondade prognoositud vajaduste rahuldamiseks.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, delegeerides haldamise:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:2007. aasta eelarvest võidakse eraldada teatav osa liikmesriikidele või riigi avalik-õiguslikele asutustele kas edasidelegeerimise kaudu või toetusena, et rahastada nende asukohtade ettevalmistustöid, kes majutavad süsteeme või andmeside infrastruktuuri.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTehtud edusamme hinnatakse korrapäraselt ning tegevust mõõdetakse kehtestatud nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel. See peaks näitama, et investeeringud annavad soovitud tulemusi.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEi kohaldata.7. Pettusevastased meetmedKohaldatakse komisjoni lepingute sõlmimise korda, mis tagab vastavuse riigihankelepinguid käsitlevale ühenduse õigusele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | Aasta 2007 | KOKKU |Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |Meede 1: võrk | üleminek ajutisest võrgust lõplikku võrku; suurem võrgu võimsus | 5,000 | 5,000 |Meede 2: tehniline eripädevus ja täiendavad uuringud | eksperdid; analüüs ja uuringud | 1,000 | 1,000 |Meede 3: asukoha toetamine ja ettevalmistamine väljatöötamise ajal | välised inimressursid; asukoha ettevalmistus | 3,000 | 3,000 |KULUD KOKKU | 9,000 | 9,000 |8.2. Halduskulud8.2.1. Personali arv ja liikAmetikoha liigid | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[21] | 6 |Art. XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[22] |KOKKU | 13 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusProjektijuhtimine ja SIS II väljatöötamise kooskõlastamine.8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud.( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |– sisene |– väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,756 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,648 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,404 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad7*108 000 (isiku kohta aastas) = 756 000 eurotArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal6*108 000 (isiku kohta aastas) = 648 000 eurot8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[24] (SIS II/VIS komitee) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,186 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud10 (koosolekute arv) * 15 000 (komitee 25 liikme koosolek) = 150 000 eurot[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[4] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[6] EÜT L 370, 17.12.2004, lk 78.[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT C […], […], lk […].[9] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[10] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[11] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[12] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.[13] Liigendatud assigneeringud.[14] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[16] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[18] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[19] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[20] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[21] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[22] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[23] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[24] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0148

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega  /* KOM/2005/0148 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.04.2005KOM(2005)148 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 27/2005 määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes vetes, kus on kehtestatud püügipiirangud.1. 14. veebruaril 2005. aastal teavitasid Gröönimaa ametivõimud komisjoni, et ühendusel on 2005. aastal Gröönimaa vetes 1000 tonni atlandi arktikakrabi püügi õigus. Uute kalapüügivõimaluste rakendamiseks ühenduse õigusaktides tuleks võtta vajalikud meetmed.2. 15. veebruaril 2005. aastal lõpetasid ühendus ja Island iga-aastased kalandusalased nõupidamised seoses vastastikuste püügivõimalustega 2005. aastal. Nõupidamiste tulemuste rakendamiseks ühenduse õigusaktides tuleks võtta vajalikud meetmed.3. Erand määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa I tabelis kajastatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvust laevade suhtes, mis kasutavad 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivaknaid, oli esialgu kavandatud üksnes Kattegati ja Skagerraki jaoks. Püügivahendite liiga paljudesse kategooriatesse jaotamise tulemusena on nimetatud päevade arvu Kattegatis ja Skagerrakis vähendatud 22 päevalt 2004. aastal 12 päevale juhul, kui püük toimub ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga, või 9 päevale, kui püük toimub ilma selleta, mis kajastab väga olulist püügikoormuse langust. Põhjameres tooksid 12 päeva siiski kaasa püügikoormuse kasvu võrreldes 2004. aastal lubatud 10 päevaga, mida ei saa põhjendada ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakna kasutuselevõtmisega ning mis oleks vastuolus nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[1] artikliga 8. Põhjameres 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakendega püünistega kalastavate laevade püügipäevi tuleks seepärast vähendada 9 päevale.4. IVc lisas on tehniline viga, mis tähendab, et kui laev kalastab IVc lisas sätestatud korras, ei saa ta seejärel kasutada ühtegi püügipäeva IVa lisa alusel isegi siis, kui tal on kasutamata püügipäevi mõlemas piirkonnas. Nimetatud viga tuleb parandada.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2270/2004 määratakse kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamereliikide osas aastateks 2005-2006.1. Süsisabapüük Assooride piirkonnas hõlmab süvamerehaide kaaspüüki. Selleks et vältida tarbetut vette tagasi laskmist, on asjakohane kehtestada nimetatud liikidele kaaspüügikvoodid. Süsisaba kogupüük Assooride vetes ulatub hinnanguliselt 700 tonnini, millega kaasneb ligikaudu 120 tonni süvamerehaide püük. Süvamerehaide otsepüük ei ole lubatud.2. Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajoonis ning VI ja VII alapiirkonnas olid liikmesriikidele valesti eraldatud ja neid tuleks parandada.Nõukogul palutakse võtta käesolev ettepanek vastu niipea kui võimalik, et kalurid saaksid kavandada oma tegevust käesolevaks kalastushooajaks.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[2] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,[3] eriti selle artiklit 8,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 27/2005[5] määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.2.  Ühendus on Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel sõlmitud kalandust ja merekeskkonda käsitlevas kokkuleppes[6] sätestatud korras pidanud Islandiga nõu 2005. aasta kalapüügiõiguste üle. Nõupidamiste tulemused tuleb rakendada määruses (EÜ) nr 27/2005.3.  Gröönimaa ametivõimud on komisjonile teatanud, et ühendusel on Gröönimaa vetes 1000 tonni arktikakrabi püügi õigus.4.  Täiendavate püügipäevade eraldamine kalendrikuu kohta Põhjameres püügiks veetavate püünistega, millel on 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, ei ole kooskõlas nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[7] artikliga 8. Põhjameri tuleks seepärast välja jätta selliste piirkondade loetelust, millele nimetatud lisapäevi eraldatakse.5.  Süvamerehaide püügivõimalusi ICESi X alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) tuleks suurendada 120 tonnini, lubades seeläbi lossida teistel püükidel vältimatu kaaspüügina saadud süvamerehaisid.6.  Nõukogu määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa ja IVc lisas määratletud püügipiirkondade vahel kalastamise koostoime eeskirjad ei tohiks takistada laeval kasutada IVa lisas esitatud maksimaalset püügipäevade arvu. Kõnealuseid eeskirju tuleks seepärast muuta.7.  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004 määratakse 2005. ja 2006. aastaks kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas.[8]8.  Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajooni VI ja VII alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) olid määruses (EÜ) nr 2270/2004 arvestatud ebasobival viisil ja neid tuleks parandada.9.  Määrusi (EÜ) nr 27/2005 ja (EÜ) nr 2270/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 27/2005 muutmineMäärust (EÜ) nr 27/2005 muudetakse järgmiselt:1) Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning vastavalt artiklites 9, 16 ja 17 kehtestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.“2) Artiklile 9 lisatakse järgmine lõik:„Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:Edelapiirkond1. 63°12' N ja 23°05' W, koordinaadid 62°00' N ja 26°00' W2. 62°58' N ja 22°25' W3. 63°06' N ja 21°30' W4. 63°03' N ja 21°00' W, sealt 180°00' S;Kagupiirkond1. 63°14' N ja 10°40' W2. 63°14' N ja 11°23' W3. 63°35' N ja 12°21' W4. 64°00' N ja 12°30' W5. 63°53' N ja 13°30' W6. 63°36' N ja 14°30' W7. 7. 63°10' N ja 17°00' W, sealt 180°00' S.“3) IC, III, IVa ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 2270/2004 muutmineMääruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.Artikkel 3 JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAMääruse (EÜ) nr 27/2005 lisasid muudetakse järgmiselt.1) IC lisa muudetakse järgmiselt:a) NAFO 0, 1 vööndi (Gröönimaa veed) liiki arktikakrabi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:„Liigid: | Arktikakrabi | Piirkond: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed) |Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN |Iirimaa | 125 |Hispaania | 875 |EÜ | 1000 | Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata |TAC | Ei kohaldata“ |b) V, XIV vööndi (Gröönimaa veed) liiki moiva käsitlev kanne asendatakse järgmisega:„Liigid: | Moiva | Piirkond: | V, XIV (Gröönimaa veed) |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Kõik liikmesriigid | 0 |EÜ | 50 050 | (1) (2) |TAC | Ei kohaldata |(1) Sellest 45 930 tonni eraldatakse Islandile. (2) Püük enne 30. aprilli 2005. a“ |c) Va vööndi (Islandi veed) liiki meriahven käsitleva kande järele lisatakse järgmine kanne:„Liigid: | Meriahvenad | Piirkond: | Va (Islandi veed) |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgia | 100 | (1)(2) |Saksamaa | 1690 | (1)(2) |Prantsusmaa | 50 | (1)(2) |Ühendkuningriik | 1160 | (1)(2) |EÜ | 3000 | (1)(2) |TAC | Mittekohaldatav |__________ |(1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). |(2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini.“ |2) IVa lisa II tabel asendatakse järgmisega:„II tabelErandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimusedPindala | Punktis 4 määratletud püügivahendid | Laeva püügiprotsent 2002. aastal* | Päevad |Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4e | Alla 5% igast tursa-, merikeele ja atlandi merilesta kogusest | Päevapiirangut ei ole** |Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4b | Alla 5% turska | 100–120 mm kuni 13 päeva ≥ 120 mm kuni 14 päeva |Kattegat ja Põhjameri | 4c püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm | Alla 5% turska ja enam kui 5% harilikku kammeljat ja merivarblast | Kuni 15 päeva |Kattegat ja Skagerrak | 4a 120 mm ruudukujulise võrgusilmaga selektiivaknaga*** | puudub | 12 päeva; |La Manche'i idaosa | 4c abarad võrgusilma suurusega 110 mm või väiksem | Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad | 19 päeva |* Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aasta lossitud kogus eluskaalu põhjal.** Laev võib püügipiirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.*** Laevad, mille suhtes kohaldatakse käesolevat erandit, peavad vastama käesoleva lisa 1. liites sätestatud tingimustele.“3) IVc lisa punkti 6 alapunkt a asendatakse järgmisega:„6. a) Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.Kui laev liigub püügireisi ajal ühest püügipiirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.Päevade arv, mil laev viibib üldpiirkonnas, mille moodustavad käesoleva lisa punktis 2 ja IVa lisa punktis 2 määratletud piirkonnad, ei tohi ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IVa lisa punktis 2 määratletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IVa lisaga.I tabel.Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupaPüügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: |Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2: | 4a | 4b |2. La Manche'i lääneosa (ICESi VIIe rajoon). | 20 | 20“ |4) VI lisa I osa asendatakse järgmisega:„I OSAKOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUDPüügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62°00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |Makrell, lõuna pool 62°00' N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1,[9] DK: 26,1 FR: 2,1 NL: 11 | Ei kohaldata |Makrell, lõuna pool 62°00' N, traalnoodapüük | 19 | Ei kohaldata |Makrell, põhja pool 62°00' N, seinnoodapüük | 11[10] | DK: 11 | Ei kohaldata |Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62°00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili vahelises kalastusvööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28' N ja ida pool 6°30' W. | 8[11] | 4 |Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober–31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61°20' N ja 62°00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30' N ja lääne pool 9°00' W ning piirkonnas 7°00' W ja 9°00' W vahel, lõuna pool 60°30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30' N ja 7°00' W ning 60°00' N ja 6°00' W kulgevat joont. | 70 | DE: 8,[12] FR: 12,4 UK: 04 | 20[13] |Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | 225 |Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“. | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |Õngepüük | 10 | UK : 10 | 6 |Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |Heeringa püük, põhja pool 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |Island | Kõik püügiliigid | 18 | 5 |Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | pm | pm |Tursapüük | 7[14] | pm |Kilupüük | pm | pm“ |II LISAMääruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt.1) X piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki süvamerehaid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:„Liigid: | Süvamerehaid | Piirkond: | X (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |Portugal; | 120 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |EÜ(1) | 120“ |2) Vb, VI, VII piirkondade (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki kalju-tömppeakala käsitlev kanne asendatakse järgmisega:„Liigid: | Kalju-tömppeakala | Piirkond: | Vb, VI, VII (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |Coryphanoides rupestris |Saksamaa | 10 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Eesti | 77 |Hispaania | 85 |Prantsusmaa | 4327 |Iirimaa | 341 |Leedu | 99 |Poola | 50 |Ühendkuningriik | 254 |Muud1 | 10 |EÜ | 5253“ |[1] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[3] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 12, 14.1.2005, lk 1.[6] EÜT L 161, 2.7.1993, lk 1.[7] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[8] ELT L 396, 31.12.2004, lk 4.[9] Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.[10] Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62°00´ N.[11] Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12-21 miili vahelises kalastusvööndis“ käsitlevate arvude hulgas.[12] Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.[13] Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest“.[14] Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.