               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.9.2018
            COM(2018) 622 final
            2018/0324(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist riigihankelepinguga
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1. Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses kavatsusega võtta vastu komitee otsus Austraalia ühinemise kohta riigihankelepinguga.

               2. Ettepaneku taust

               2.1.Riigihankeleping

               Riigihankeleping (edaspidi „leping“) on WTO raames sõlmitav mõnepoolne leping, mille kohaselt avavad lepinguosalised üksteisele oma riigihanketuru. Lepingu läbivaadatud versioon jõustus 6. aprillil 2014.

               Euroopa Liit on lepingu osaline.

               2. juunil 2015 esitas Austraalia taotluse lepinguga ühinemiseks. Riik esitas 30. septembril 2016 ja 2. juunil 2017 muudetud ettepanekud reguleerimisala kohta.

               Komisjon pidas liidu nimel läbirääkimisi turu avamisega seotud mitmesuguste kohustuste üle, mida Austraalia on esitanud nii kahepoolses vormis kui ka riigihankekomitees.

               Austraalia esitas riigihankekomiteele lepingu omapoolse lõpliku sõnastuse 7. märtsil 2018. Järgnevalt on esitatud lepingu Austraalia-poolse lõpliku sõnastuse kokkuvõte ja komisjoni hinnang sellele.

               Otsus võimaldab komisjonil väljendada riigihankekomitees Euroopa Liidu nimel seisukohta Austraalia ühinemise kohta.

               2.2.Riigihankekomitee

               Riigihankekomitee asutati riigihankelepingu rakendamise juhtimiseks. Komitee koosneb iga lepinguosalise esindajatest ning WTO liikmetest ja vaatlejastaatusega valitsustevahelistest organisatsioonidest.

               Komitee kohtub korrapäraselt umbes neli korda aastas, et anda lepinguosalistele võimalus konsulteerida lepingu rakendamise ja toimimise või eesmärkide saavutamisega seotud küsimustes. Lisaks täidab komitee muid ülesandeid, mida osalised võivad talle anda.

               Kord aastas annab komitee WTO peanõukogu teada oma tegevusest ning lepingu rakendamisest ja toimimisest.

               Sarnaselt teiste lepinguosalistega on Euroopa Liit komitee liige ja seal esindab teda komisjon.

               2.3Riigihankekomitee kavandatav õigusakt

               Riigihankekomitee mitteametlikul istungil 27. juunil 2018 väljendas komisjon Euroopa Liidu põhimõttelist nõusolekut Austraalia ühinemiseks riigihankelepinguga, võttes arvesse Euroopa Liidu seatud tingimusi Austraalia ühinemiseks.

               Ametlikul istungil 17. oktoobril 2018 võtab riigihankekomitee vastu otsuse Austraalia ühinemise kohta riigihankelepinguga (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti otstarve on kiita heaks Austraalia ühinemine riigihankelepinguga vastavalt lepingu XXII artikli lõikele 2.

               Otsuse vastuvõtmine sõltub lepinguosaliste asjaomastest sisemenetlustest. Lepingu XXII artiklis on sätestatud: „Iga WTO liige võib ühineda käesoleva lepinguga tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud komitee otsuses.“ Ühinemine toimub, andes WTO peadirektori kätte hoiule ühinemiskirja, mis sisaldab kokkulepitud tingimusi. Käesolev leping jõustub sellega ühineva liikme jaoks 30. päeval pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                Austraalia-poolne lõplik sõnastus

               Turulepääsuga seotud kohustused (lepinguga hõlmatud üksused, kaubad, teenused ja ehitusteenused)

               Piirmäärad

               Austraalia kohaldab kaupadele, teenustele ja ehitusteenustele lepinguosaliste poolt tavapäraselt kasutatavaid piirmäärasid vastavalt 1. lisale. 2. lisas näeb Austraalia aga kaupadele ja teenustele ette kõrgema piirmäära (355 000 SDRi) kui EL (200 000 SDRi). 3. lisas vastavad kaupade ja teenuste piirmäärad ELi piirmääradele (400 000 SDRi), kuid Austraalia puhul hõlmab 3. lisa avalik-õiguslikele asutustele vastavaid üksuseid, mis ELis kuuluvad 2. lisasse koos madalama piirmääraga.

               Üksused

               1. lisas („Keskvalitsusasutused”) esitab Austraalia põhjaliku loetelu keskvalitsusasutustest, kelle riigihanked on lepinguosalistele avatud. Riigihanked on lepinguga täielikult hõlmatud. 1. lisa sisaldab nelja märkust. Märkuses 1 sätestatakse, et leping hõlmab üksnes selles lisas loetletud üksusi (sealhulgas loetletud üksusesse kuuluvat bürood). Märkuses 2 sätestatakse, et leping ei hõlma mootorsõidukite hankeid selles lisas loetletud mis tahes üksuse poolt. See märkus kuulub aga kõrvaldamisele ja kehtib üksnes 1. jaanuarini 2019. Märkuses 3 sätestatakse, et leping ei hõlma Austraalia valitsuse õigusnõuniku poolt või nimel tehtud hankeid. Märkus 4 käsitleb kaitseministeeriumi hankeid.

               2. lisas („Keskvalitsusest madalama taseme valitsusasutused“) piirdub Austraalia osalus osariikide ja territooriumide valitsusasutustega. Selle alla ei kuulu veelgi madalama taseme, näiteks linnade valitsusasutused. Osariikide ja territooriumide vastutusalasse kuuluvad kommunaalteenused ning raudteed ja muud transpordiga seotud valdkonnad (näiteks teedeehitus ja sadamad). 2. lisasse kuulub aga vaid piiratud arv (peamiselt transpordiga seotud) üksusi. Mõnest Austraalia vastusest selgub, et need üksused tegutsevad kaubanduslikel alustel või on erastatud. Kaupadele ja teenustele ette nähtud piirmäär on kõrgem (355 000 SDRi) kui ELis (200 000 SDRi).

               Märkus mootorsõidukite suhtes kehtestatud piirangu kohta kehtib veel Austraalia pealinna alal, Uus-Lõuna-Walesis, Queenslandis, Lõuna-Austraalias ja Victorias. Ülejäänud kolm territooriumi ei ole selle märkusega hõlmatud. 2. lisa hõlmab ka muid piiratud märkusi konkreetsete territooriumide kohta.

               3. lisas („Muud üksused“) esitab Austraalia 26 üksust. Tegemist on küllaltki standardse loeteluga, mida Austraalia oma vabakaubanduslepingutes esitab. Kaupade ja teenuste piirmäärad vastavad ELi piirmääradele (400 000 SDRi), kuid Austraalia puhul hõlmab 3. lisa avalik-õiguslikele asutustele vastavaid üksuseid, mis ELis kuuluvad 2. lisasse koos madalama piirmääraga.

               Valitsusele kuuluvad äriühingud on esmapilgul võrreldavad ELi avalik-õiguslike äriühingutega, mis on ELi poolses sõnastuses esitatud 3. lisas, kui nad tegutsevad vee ja elektrienergia kommunaalteenuste sektorites, sadamates, lennujaamades, linnatranspordis ja raudteedel (määratlusepõhine lähenemisviis). Kommunaalteenuste sektoris tegutsevad valitsusele kuuluvad äriühingud ei ole lepinguga hõlmatud.

               Kaubad

               Austraalia esitab kaupade kohta negatiivse loetelu. Austraalia kohustub lepinguga hõlmama kõik lepinguga hõlmatud üksuste hangitud kaubad üksikute spetsiifiliste eranditega (vere ja verega seotud toodete, sealhulgas plasma derivaatide hanked).

               Teenused

               Austraalia esitab teenuste kohta negatiivse loetelu. Teenused on lepingu Austraalia-poolses sõnastuses väga laiulatuslikult hõlmatud, mis tähendab kõiki lepinguga hõlmatud üksuste teenuseid üksikute spetsiifiliste eranditega (plasma fraktsioneerimise teenused, valitsuse teavitustegevus, tervise- ja hoolekandeteenused, teadus- ja arendustegevusteenused). Eraldi märkus käsitleb vastastikkuse põhimõtet, mille kohaselt osutatakse teistele lepinguosalistele ainult neid teenuseid, mida nad ise osutavad.

               Ehitusteenused

               Austraalia esitas ehitusteenuste kohta negatiivse loetelu. Lepingu Austraalia-poolses sõnastuses sisalduvad kõik ühtse tooteklassifikaatori 51. alajaos ja WTO klassifitseerimissüsteemis (MTN. GNS/W/120) välja toodud ehitusteenused, mida hangivad 1., 2. ja 3. lisas nimetatud üksused, nagu see on tavaks kõigi lepinguosaliste puhul.

               Üldmärkused

               7. lisasse on Austraalia lisanud kaks üldmärkust. Märkuse 1 kohaselt ei kohaldata lepingut mis tahes eelise puhul, millest saavad kasu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsemeetmete puhul; põlisrahvaste tervise ja heaolu tagamise meetmete puhul; kaupade ja teenuste hangete puhul väljaspool hankiva lepinguosalise territooriumi tarbimiseks väljaspool hankiva lepinguosalise territooriumi. Märkuses 2 on selguse huvides sätestatud järgmine: lepingut ei kohaldata hangete suhtes, mida on rahastatud 1., 2. või 3. lisas loetlemata isikutelt saadud toetustest ja sponsorrahadest; lepingut ei kohaldata teise valitsusasutuse hankeüksuse hangete suhtes; miski käesolevas lepingus ei välista tehniliste kirjelduste koostamist, heakskiitmist või rakendamist hankiva lepinguosalise või tema hankeüksuse poolt, kui neid kirjeldusi on vaja selleks, et kaitsta valitsemissektori tundlikku teavet. See hõlmab ka tehnilisi kirjeldusi, mis võivad mõjutada või piirata sellise teabe salvestamist, talletamist või töötlemist väljaspool hankiva lepinguosalise territooriumi; hankija võib kasutada piiratud hankemenetlust omaalgatuslike uuendusettepanekute tegemiseks XIII artikli lõike 1 alusel.

               Austraalia õigusaktid

               Austraalia õigusaktid lepinguga hõlmatud riigihangete valdkonnas tunduvad olevat mittediskrimineerivad. Vastavalt Austraalia Liidu hanke-eeskirjadele on Austraalia riigihankeraamistik mittediskrimineeriv. Kõiki potentsiaalseid valitsemissektorile tarnijaid tuleb hanke-eeskirjade järgi kohelda õiglaselt vastavalt nende kaubanduslikule, juriidilisele, tehnilisele ja finantsvõimekusele ning neid ei tohi diskrimineerida nende suuruse, välismaise kuuluvuse või omandiõiguse määra, asukoha või kaupade ja teenuste päritolu põhjal. Austraalia riigihankeid käsitlevad õigusaktid tunduvad olevat avatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad, mis on kooskõlas lepingu nõuetega. Siiski sisaldab Austraalia-poolne lõplik sõnastus 7 a lisas üldist erandit mis tahes eeliste kohta, millest saavad kasu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Seda erandit tuleks käsitleda ELi poolt Austraalia suhtes kehtestatud piirangutes ja see peaks kajastuma ELi erikohustuste loendis I liites.

               Komisjoni hinnang lepingu Austraalia-poolsele sõnastusele

               Austraalia avab oma riigihangete turu kõigile lepinguosalistele. Lepingu Austraalia-poolne sõnastus on laiaulatuslik nii üksuste, kaupade ja teenuste kui ka ehitusteenuste seisukohast ning Austraalia asjaomased õigusaktid on mittediskrimineerivad. Lisaks ei ole Austraalia kehtestanud konkreetseid piiranguid ühegi lepinguosalise suhtes. Võttes arvesse, et Austraalia osalus lepingus on märkimisväärne, kuid mitte siiski täielik, oleks asjakohane kehtestada Austraalia suhtes teatavad eripiirangud või erandid juurdepääsuks liidu riigihangete turule. EL on varem sarnaselt toiminud lepinguosalistega, kelle riigihanked on vaid osaliselt lepinguga hõlmatud.

               Alljärgnevad konkreetsed erandid, mis saavad osaks Austraalia lepinguga ühinemise tingimustest ja mille kiidab heaks riigihankekomitee, kajastuvad ELi erikohustuste loendis I liites:

               ·1. lisa, 2. jagu (ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad), punkt 3:

               Austraalia lisatakse nende lepinguosaliste loetellu, kellel on juurdepääs vähematele keskvalitsuse tasandi hankijate hangetele kui ülejäänud lepinguosalistel.

               ·1. lisa, märkused 1. lisa kohta, märkus 2:

               Võttes arvesse Austraalia üldmärkust, millega jäetakse lepingust välja VKEde eelised, lisab EL seda küsimust käsitleva piirangu. Austraalia kantakse koos Jaapani, Korea Vabariigi ja Ameerika Ühendriikidega Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa märkuses 2 sisalduvasse riikide loetellu. Seega ei kohaldata XVIII artikli sätteid Austraalia tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste kui Jaapani, Korea Vabariigi, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia VKEdega sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et Austraalia ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.

               ·2. lisa, märkused 2. lisa kohta, märkus 1:

               Võttes arvesse Austraalia-poolset piiratud hõlmavust 2. lisas, pakub EL Austraaliale kohalike hankijate (tasandil NUTS 1 loetletud haldusüksuste) hankeid. Mis puutub tasandite NUTS 2 ja NUTS 3 haldusüksustesse (muudetud) määruses nr 1059/2003 seoses Austraalia päritolu kaupade, teenuste, tarnijate ja teenusepakkujatega, ei ole tasandite NUTS 2 ja NUTS 3 haldusüksuste hankijate hanked Austraaliale avatud.

               ·2. lisa, märkused 2. lisa kohta, märkus 1:

               Võttes arvesse, et Austraalia 2. lisaga hõlmatud piirkondlike ja kohalike üksuste kaupadele ja teenustele ette nähtud piirmäär (355 000 SDRi) ning 3. lisaga hõlmatud avalik-õiguslikele asutustele ette nähtud piirmäär (400 000 SDRi) on kõrgemad kui ELi riigihankelepingu kohane piirmäär (200 000 SDRi), kehtestab EL piirkondlike hankijate hangete suhtes piirangu vahemikus 200 000 SDRi kuni 355 000 SDRi ja Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisaga hõlmatud avalik-õiguslike asutuste hangete suhtes piirangu vahemikus 200 000 SDRi kuni 400 000 SDRi, kui hanked käsitlevad Austraalia päritolu kaupu, teenuseid, tarnijaid ja teenusepakkujaid.

               ·2. lisa, märkused 2. lisa kohta, märkus 1:

               Võttes arvesse piirangut mootorsõidukite kohta, mis hõlmab märkuse kohaselt Austraalia pealinna ala, Uus-Lõuna-Walesi, Queenslandi, Lõuna-Austraaliat ja Victoriat, kehtestab EL piirangu 2. lisaga hõlmatud hankijate hangete suhtes, mis käsitlevad mootorsõidukeid ja mootorsõidukite osi, tsiteerides vastavaid koondnomenklatuuri (CN) gruppe (mootorsõidukite puhul: 8702, 8703, 8704, 8705, 8711, 8713; mootorsõidukite osade puhul: 870600, 8707, 8708, 8714, 8716).

               ·2. lisa, märkused 2. lisa kohta, märkus 2:

               Võttes arvesse Austraalia üldmärkust, millega jäetakse lepingust välja VKEde eelised, lisab EL seda küsimust käsitleva piirangu. Austraalia kantakse koos Jaapani, Korea Vabariigi ja Ameerika Ühendriikidega Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuses 2 sisalduvasse riikide loetellu. Seega ei kohaldata XVIII artikli sätteid Austraalia päritolu tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste kui Jaapani, Korea Vabariigi, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia VKEdega sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et Austraalia ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.

               ·3. lisa, märkused 3. lisa kohta, märkus 6:

               Austraaliale pakutakse keskvalitsusest madalama taseme asutuste puhul lepinguga hõlmatust piiratud määral. EL ei võimalda Austraaliale juurdepääsu järgmistes valdkondades tegutsevate üksuste korraldatavatele hangetele: i) käesoleva lisaga hõlmatud joogivee tootmine, transport või jaotus; ii) käesoleva lisaga hõlmatud elektrienergia tootmine, transport või jaotus; iii) käesoleva lisaga hõlmatud lennujaamateenused; iv) käesoleva lisaga hõlmatud meresadama- või siseveesadamateenused või muude terminaliteenused; v) käesoleva lisaga hõlmatud linnaraudtee-, trammi-, trollibussi- või bussiteenused; vi) käesoleva lisaga hõlmatud raudteetransport seoses Austraalia päritolu tarnete, teenuste, tarnijate ja teenusepakkujatega. Vt Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 3. lisa märkus 6.

               Juhul kui mõni teine lepinguosaline soovib Austraalia suhtes erandeid kehtestada, võetakse seda arvesse ka riigihankekomitee otsuses Austraalia ühinemistingimuste kohta. Tuleb aga märkida, et lepinguosalise poolt Austraalia suhtes kehtestatud selline piirang või erand lepingu reguleerimisalast ei mõjuta lepingu Austraalia-poolset lõplikku sõnastust, mida on eespool kirjeldatud. Samuti ei mõjuta see ELi eripiiranguid ega praeguste lepinguosaliste vahel kokku lepitud reguleerimisala.

               Soovitus

               Austraalia ühinemine lepinguga avaldab tõenäoliselt väga positiivset mõju rahvusvahelise riigihangete turu täiendavale avamisele, kuna lepinguosaliste arv suureneb ja see õhutab ka teisi riike lepinguga ühinema. Komisjon soovitab, et lepingu Austraalia-poolne sõnastus võetakse vastu, võttes arvesse eespool nimetatud piiranguid, mida liit kehtestab lepingu reguleerimisalale Austraalia suhtes.

               Sellest tulenevalt tehakse ettepanek, et komisjonile antaks volitused väljendada riigihankekomitees Euroopa Liidu pooldavat seisukohta Austraalia ühinemise suhtes vastavalt eelnimetatud piirangutele ja et seda võetakse arvesse riigihankekomitee otsuses Austraalia ühinemise kohta riigihankelepinguga.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1. Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Riigihankekomitee on lepinguga, täpsemalt riigihankelepinguga loodud organ.

               Õigusakt, mille riigihankekomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2. Materiaalõiguslik alus

               4.2.1. Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samal ajal kui teised on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3. Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.
                     Kavandatava õigusakti avaldamine

               Võttes arvesse, et riigihankekomitee õigusaktiga muudetakse riigihankelepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0324 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist riigihankelepinguga

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)2. juunil 2015 esitas Austraalia taotluse riigihankelepinguga ühinemiseks.

               (2)Austraalia kohustused seoses lepingu reguleerimisalaga on esitatud lõplikus sõnastuses, mille Austraalia esitas riigihankelepingu osalistele (edaspidi „lepinguosalised“) 7. märtsil 2018.

               (3)Ehkki lepingu Austraalia-poolne sõnastus on põhjalik, ei hõlma see kogu riigihangete turgu. Seetõttu on asjakohane kehtestada teatavad erandid, mis käsitlevad liidu kohustuste kohaldamist Austraalia suhtes. Nimetatud erandid, mis kajastuvad käesoleva otsuse lisas, saavad osaks Austraalia riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse riigihankekomitee otsuses Austraalia ühinemise kohta.

               (4)Austraalia ühinemine riigihankelepinguga avaldab tõenäoliselt positiivset mõju rahvusvahelise riigihangete turu täiendavale avamisele.

               (5)Riigihankelepingu XXII artikli lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib riigihankelepinguga ühineda tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud riigihankekomitee otsuses.

               (6)Sellest tulenevalt on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse riigihankekomitees liidu nimel seoses Austraalia ühinemisega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht on kiita Austraalia ühinemine riigihankelepinguga heaks, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas sätestatud eritingimusi.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs.. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.9.2018
            COM(2018) 622 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist riigihankelepinguga

               LISA

               ELi TINGIMUSED AUSTRAALIA ÜHINEMISELE RIIGIHANKELEPINGUGA

               Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga:

               - sõnastatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa 2. jao („ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad“) 3. punkt järgmiselt:

               „3.
                     Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Hongkongi (Hiina), Singapuri, Korea, Armeenia, Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi, Uus-Meremaa ning Austraalia kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajate puhul järgmiste tärniga märgistamata keskvalitsuste tasandi hankijate hanked.“

               - Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:

               „2.
                     XVIII artikli sätteid ei kohaldata Jaapani, Korea, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste tarnijate ja teenusepakkujatega (kes ELi asjaomaste õigusnormide kohaselt on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et nad ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.“

               Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga:

               - Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 1. märkuse alla punkti g järele lisatakse järgmised punktid:

               „h)
                     piirkondliku ja kohaliku tasandi hankijate (määrusele (EÜ) nr 1059/2003 (muudetud redaktsioon) vastavate NUTS 2 ja NUTS 3 tasandil loetletud haldusüksuste ja väiksemate haldusüksuste hankijate) hanked seoses Austraalia päritolu kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajatega;

               i)
                     piirkondlike hankijate hanked vahemikus 200 000 SDRi kuni 355 000 SDRi ja käesoleva lisaga hõlmatud avalik-õiguslike asutuste hanked vahemikus 200 000 SDRi kuni 400 000 SDRi seoses Austraalia päritolu tarnijate ja teenuseosutajate kaupade ja teenustega;

               j)
                     järgmised käesoleva lisaga hõlmatud hankijate hanked:

               imootorsõidukid vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:

               8702
                     Mootorsõidukid vähemalt kümne inimese veoks, k.a juht

               8703
                     Sõiduautod ja muud mootorsõidukid peamiselt reisijateveoks (v.a rubriigis 8702 nimetatud), k.a universaalid ja võidusõiduautod

               8704
                     Mootorsõidukid kaubaveoks

               8705
                     Eriotstarbelised mootorsõidukid, v.a sõidukid peamiselt reisijate- või kaubaveoks (näiteks tehnoabiautod, autokraanad, tuletõrjeautod, betoonisegamisautod, tänavapühkimis- ja tänavakastmisautod, liikuvad töökojad, röntgeniautod)

               8711
                     Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

               8713
                     Puudega inimestele mõeldud sõidukid, ka mootoriga või muu mehaanilise jõuallikaga

               iimootorsõidukite osad vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:

               8706 00
                     Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite šassiid koos mootoriga

               8707
                     Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite kered (k.a kabiinid)

               8708
                     Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite osad ja tarvikud

               8714
                     Osad ja tarvikud rubriikide 8711–8713 sõidukitele

               8716
                     Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata sõidukid; nende osad

                seoses Austraalia päritolu tarnijate ja teenusepakkujatega.“

               - Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:

               „2)
                     XVIII artikli sätteid ei kohaldata Jaapani, Korea, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste tarnijate ja teenusepakkujatega (kes ELi asjaomaste õigusnormide kohaselt on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et nad ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.“

               Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga lisatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 3. lisa märkuste 6. märkuse alla punkti r järele järgmised punktid:

               „s)
                     järgmistes valdkondades tegutsevate hankijate hanked:

               ikäesoleva lisaga hõlmatud joogivee tootmine, transport või jaotus;

               iikäesoleva lisaga hõlmatud elektrienergia tootmine, transport või jaotus;

               iiikäesoleva lisaga hõlmatud lennujaamateenused;

               ivkäesoleva lisaga hõlmatud meresadama- või siseveesadamateenused või muude terminaliteenused;

               vkäesoleva lisaga hõlmatud linnaraudtee-, trammi-, trollibussi- või bussiteenused; ning

               vikäesoleva lisaga hõlmatud raudteetransport

               seoses Austraalia päritolu tarnete, teenuste, tarnijate ja teenusepakkujatega.“


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.9.2018
            COM(2018) 621 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohtaPortugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparelx0009

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Portugal esitas 24. aprillil 2018 taotluse EGF/2018/002 PT/Norte – Centro - Lisboa wearing apparel, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris Portugalis NUTS 2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2018/002 PT/Norte - Centro - Lisboa wearing apparel

                        Liikmesriik

                        Portugal

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        24. aprill 2018

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        24. aprill 2018

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        8. mai 2018

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        19. juuni 2018

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        11. september 2018

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        2

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 14 – Rõivatootmine

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        1. mai 2017 – 1. veebruar 2018

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 161

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 161

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        730

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        730

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        7 742 160

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        17 646

                        Kogueelarve (eurodes)

                        7 759 806

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        4 655 883

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Portugal esitas taotluse EGF/2018/002 24. aprillil 2018, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Portugalilt lisateavet 8. mail 2018. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 11. septembril 2018.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 161 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Ricon Group

                        709

                        Têxtil Gramax Internacional

                        452

                        Ettevõtjaid kokku: 2

                        Koondatuid kokku:

                        1 161

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                               0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 161

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Portugal esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandil määratletud ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes külgnevas piirkonnas juhul, kui kahes ühe liikmesriigi seotud piirkonnas on koondamistest mõjutatud üle 500 töötaja. Koondamisi oli kokku 1 161, need jaotusid NUTS 2. tasandi piirkondades järgmiselt: Norte (PT11): 609 koondamist, Centro (PT16): 17 koondamist ja Lisboa (PT17): 535 koondamist.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. maist 2017 kuni 1. veebruarini 2018.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast või selle kehtivuse lõppemisest.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 161.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidab Portugal, et rõivatootmise sektorit on tabanud ulatuslikud majandustegevuse häired, eeskätt ELi turuosa vähenemine, sest tekstiilikaubanduse kokkuleppe
                  6
                kehtivus lõppes 2004. aastal.

               EL 28 rõivatoodete import ja eksport (miljonit eurot)

                        2004

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        IMPORT

                        49 674,5

                        54 379,5

                        61 409,9

                        64 479,0

                        65 990,0

                        63 735,6

                        71 169,7

                        EKSPORT

                        14 929,5

                        15 684,1

                        17 095,7

                        18 368,8

                        19 159,5

                        16 218,6

                        17 346,2

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        IMPORT

                        77 866,3

                        75 008,4

                        74 830,4

                        82 016,8

                        90 256,8

                        91 002,5

                        EKSPORT

                        20 555,7

                        22 857,5

                        23 888,9

                        24 990,4

                        25 944,7

                        26 149,1

               11.Ajavahemikus 2004–2016 suurenes import EL 28 riikidesse 83,19 %. Samal ajal suurenes ka EL 28 eksport, kuigi vähemal määral. Rõivaeksport suurenes 2016. aastaks võrreldes 2004. aastaga 75,15 %. Kaubandusbilanss jäi seega puudujääki.

               12.Praegu on kõige suurem ELi tarnija Hiina, kelle eksport EL 28 riikidesse suurenes aastatel 2008–2016 108%, talle järgnesid Bangladesh ja Türgi
                  7
               .

               13.Praeguseks on rõivatootmise sektorilt laekunud EGFile kuus taotlust, millest neli põhines kaubandusega seotud üleilmastumisel ning kaks üleilmsel finants- ja majanduskriisil
                  8
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               14.Suurenenud impordil ELi on hindu langetav mõju ning see on omakorda negatiivselt mõjutanud ELi tekstiilisektori ettevõtjate finantsolukorda ning vallandanud tekstiili- ja rõivatööstuse üldise suundumuse viia tootmine EList väljapoole, riikidesse, kus kulud on väiksemad, näiteks Hiinasse ning mitmesse teise Aasia riiki
                  9
               . Portugalis Norte, Centro ja Lisboa piirkonnas oli tagajärjeks rõivatootmise sektori töötajate arvu pidev vähenemine (130 000-lt 2005. aastal 90 000-ni 2016. aastal)
                  10
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               15.2017. aastal oli töötuse määr nii Norte kui ka Lisboa piirkonnas kõrgem (9,5 %) kui riigi keskmine (8,9 %) ning massilised koondamised rõivatootmise majandussektoris raskendavad olukorda veelgi
                  11
               .

               16.Rõivatootmissektoris, kus koondamised toimusid, on töötuse määr neis rajoonides kõrgem kui piirkondade Norte, Centro ja Lisboa (mille alla alad kuuluvad) üldine töötuse määr
                  12
               .

                        PIIRKOND

                        2017

                        NORTE

                        6,88

                        Penafiel

                        7,13

                        CENTRO

                        4,66

                        Coimbra

                        5,60

                        LISBOA

                        5,18

                        Lisboa (piirkond)

                        7,39

               Seepärast oli koondamistel kohalikul tööturul valitsevale olukorrale väga halb mõju
                  13
               .

               17.Rohkem kui 20 % sihtrühma kuuluvatest töötajatest on üle 55aastased ja 88 % on naised.

               18.Koondamiste eeldatav mõju seisneb selles, et madala kvalifikatsiooniga töötajatel on raske leida uut töökohta. Koondatud töötajate enamik on madala kvalifikatsiooniga (78 %-l neist puudub keskharidus). Ajavahemikku 2014–2017 kajastavad andmed näitavad, et kõrgharidusega inimeste töötuse määr on alati madalam kui üldine töötuse määr (näiteks 2017. aastal 6,5 % vs 8,9 %). Teisalt on madalama haridustasemega või hariduseta inimeste töötuse määr tavaliselt kõrgem kui riigi töötuse määr kõikide haridustasemete kokkuvõttes.

               Töötuse määr haridustasemete kaupa
                  14

                        Hariduseta

                        Algharidusega

                        Põhi-,

                        kesk- või kutseharidusega

                        Kõrgharidusega

                        Kokku

                        2017

                        11,1 %

                        9,5 %

                        9,9 %

                        6,5 %

                        8,9 %

                        2016

                        13,1 %

                        11,8 %

                        12,2 %

                        8,4 %

                        11,1 %

                        2015

                        13,2 %

                        13,3 %

                        13,9 %

                        9,2 %

                        12,4 %

                        2014

                        13,9 %

                        15 %

                        15,3 %

                        10 %

                        13,9 %

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               19.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 730. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        83

                        (11,37 %)

                        Naised:

                         647

                        (88,63 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        730

                        (100,00 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                         0

                        (0,00 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                         12

                        (1,64 %)

                        25–29aastased:

                         21

                        (2,88 %)

                        30–54aastased:

                        547

                        (74,93 %)

                        55–64aastased:

                         150

                        (20,55 %)

                        Üle 64aastased:

                         0

                        (0,00 %)

               20.Veel tuleb märkida, et Portugali ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 730 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30aastased, arvestades, et punktis 9 osutatud 1 161 koondamist toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17), kus 2017. aasta kohta kättesaadavate andmete põhjal oli 15–24aastaste noorte töötuse määr vähemalt 20 %.

               21.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti kokku 1 460 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               22.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi.

               –Koolitus ja ümberõpe: see hõlmab töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavat praktika-, kutse- ja täiendõppevõimalusi ning lõimumisplaane. Tegevus on kavandatud nii, et pakkumine kattuks tööturunõudlusega ja aitaks meetmetes osalejal oma oskusi arendada.

               –Ettevõtluse edendamine: selle meetmega antakse osalejatele toetussumma, mille vahendusel soodustatakse füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist (koos ettevõtluskoolitusega) ja luuakse võimalus liituda idufirmade inkubaatoriga, mida toetab Portugali riiklik tööturuasutus (IEFP).

               –Toetused: need hõlmavad: 1) koolitustoetusi, millega kaetakse selliseid kulusid, mis tööotsijal või mittetöötaval ja mitteõppival noorel on tekkinud koolituse jooksul; 2) liikuvustoetusi, millega hüvitatakse elukoha ja koolituskoha vahelise sõidu kulud; 3) toiduraha, millega aidatakse katta osalejate kulusid, mis tekivad kodust väljas söömisel.

               23.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               24.Portugal on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               25.Hinnangulised kogukulud on 7 759 806 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 7 742 160 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 17 646 eurot.

               26.EGFist taotletakse rahalist toetust kogusummas 4 655 883 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)*

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)**

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Koolitus ja ümberõpe (Estágios Profissionais/Cursos de Formação Profissional/Plano de Integração)

                        1 571***

                        3 147

                        4 943 633

                        Ettevõtluse edendamine (Bolsa de criação de emprego por conta própria/Formação em empreendedorismo/Possibilidade de integração do Ninho de Empresas do IEFP)

                        30

                        15 000

                        450 000

                        Vahesumma a:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        5 393 633

                        (69,67%)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Koolitus-, liikuvus- ja toitlustustoetus (Bolsa de formação, transporte e alimentação)

                        861

                        2 728

                        2 348 527

                        Vahesumma b:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 348 527

                        (30,33%)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0,00

                        2. Haldamine

                        –

                        15 236

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        0,00

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        2 410

                        Vahesumma c:

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        17 646

                        (0,23 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        7 759 806

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        4 655 883

                   * Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Portugali esitatud taotluses.

                 ** Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

               *** Osalejate arv on suurem kui sihtrühma kuuluvate toetusesaajate hinnanguline koguarv, sest mõni osaleja osaleb rohkem kui ühel koolitusel.

               27.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Portugali ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitustegevuses.

               28.Portugali ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               29.Portugal hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. juunil 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 1. juunist 2018 kuni 1. juunini 2020.

               30.Portugal hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. juunil 2018. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. juunist 2018 kuni 1. detsembrini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               31.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit Portugali riiklikult tööturuasutuselt (IEFP).

               32.Portugal on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust muudest liidu rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               33.Portugal on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud konsulteerides töörühmadega, kuhu kuulusid riiklik tööturuasutus, ametiühingute esindajad, sotsiaalkindlustusasutus ja töötingimuste amet.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               34.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Portugal on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               35.Portugal on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust muudest liidu fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               36.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  15
                artiklis 12.

               37.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 4 655 883 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               38.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  16
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               39.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 4 655 883 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               40.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  Portugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  17
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  18
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  19
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Portugal esitas 24. aprillil 2018 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris Portugalis ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  20
                2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17). Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Portugal teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastavaid individuaalseid teenuseid ka 730 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Portugali taotluse alusel rahalist toetust summas 4 655 883 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 4 655 883 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                        Tekstiilikaubanduse kokkulepe jõustus 1974. aastal ja aegus 2004. aastal.

                  https://www.odi.org/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/6604.pdf
                  https://www.wto.org/english/tratop_e/texti_e/texintro_e.htm#MFA

                     (7)

                        Aastatel 2008–2016 suurenes import Bangladeshist ja Türgist vastavalt 314 % ja 119 %.
                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/

                     (8)

                        Seoses kaubanduse üleilmastumisega: EGF/2018/002 PT (käesolev otsuse ettepanek), samuti EGF/2007/008 MT/Textiles (COM(2008) 94), EGF/2010/003 ES/Galicia textile (COM(2010) 437) ja EGF/2017/006 ES/Galicia apparel (COM(2017) 686). Seoses ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga: EGF/2009/018 LT Wearing apparel (COM(2010) 56) ja EGF/2010/014 SI Mura (COM(2010) 582).

                     (9)

                        Allikas: Cointega, The textile fashion cluster of Galicia (www.cointega.com)

                     (10)

                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/-EUROSTAT
                  : Structural business statistics (sbs) Annual detailed enterprises statistics

                     (11)

                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0006186&contexto=bd&selTab=tab2

                     (12)

                        IEFP, IP - Direção de Serviços de Estudos, Planeamento e Controlo de Gestão

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6814977/SIE+-+Desemprego+registado+por+concelhos+dezembro+2017.pdf/ab672c06-ce47-42c4-af0a-8d4c1ac62003
                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0008273&contexto=bd&selTab=tab2

                     (13)

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/7971477/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+janeiro+2018.pdf/bea9ab6a-899c-4e92-a63b-5f2d12b5d259

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6817457/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2017.pdf/31a5727c-fd90-47f0-8e7c-8fc087d5e18b
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/5565497/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2016.pdf/663d49b3-2cbe-4869-9f7c-4856af399891
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/3943898/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2015.pdf/ff648dba-07db-4853-aced-ae4a44ceed61

                     (14)

                  https://www.pordata.pt/Portugal/Taxa+de+desemprego+total+e+por+n%C3%ADvel+de+escolaridade+completo+(percentagem)-1009

                     (15)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (16)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (17)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (18)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (19)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (20)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            2018/0327(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel OIV üldkogu istungil 23. novembril 2018 seoses selliste OIV resolutsioonide kavandatava vastuvõtmisega, millel võib olla õiguslik mõju liidu õigusele.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi eristaatus OIVs

               OIV liikmeteks on 46 riiki, kellest 20 on liidu liikmesriigid. EL ei ole OIV liige. Siiski on liidul alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 OIVs eristaatus, mis võimaldab tal osaleda komisjonide, allkomisjonide ja eksperdirühmade töös ning üldkogu ja täitevkomitee koosolekutel.

               2.2.OIV

               Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, kes tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris. OIV eesmärgid on i) levitada teavet selliste meetmete kohta, mille puhul võiks arvesse võtta viinamarja- ja veinitoodete sektori tootjate, tarbijate ja muude osalejate vajadusi, ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone ning iii) aidata rahvusvaheliselt ühtlustada olemasolevaid tavasid ja standardeid.

               2.3.OIV kavandatav akt

               OIV üldkogu järgmine istung toimub 23. novembril 2018 Uruguays. Seda arvesse võttes ja Pariisis 2018. aasta aprillis toimunud OIV eksperdirühma kohtumisel peetud arutelude põhjal võib eeldada, et üldkogu istungil on päevakorras esitada vastuvõtmiseks järgmised liidu õiguse jaoks siduvate resolutsioonide eelnõud.

               –Resolutsioonide eelnõudes OENO-TECHNO 14-567B ja 14-567C käsitletakse veini tootmisel kasutatavate ainete klassifitseerimist lisaainete või töötlemise abiainetena. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsioonide eelnõudega OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 ja 16-604 kehtestatakse veinivalmistuses kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. OIV on nimetatud veinivalmistamistavad avaldanud ja soovitab neid tingimusel, et kasutatavate ainete suhtes kehtivad nõuded on vastu võetud (OIV rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20 ja § 3.4.14). Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsioonide eelnõudega OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 ja 17-623 kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

                  Kogemustele tuginedes võib eeldada, et OIV üldkogu päevakorda muudetakse ja sellesse lisatakse täiendavaid resolutsioone, mis avaldavad liidu õigusele õiguslikku mõju. Üldkogu tõhusa, aluslepingute sätetele vastava töö tagamiseks täiendab või muudab komisjon õigel ajal käesolevat ettepanekut, et nõukogu saaks ka nende resolutsioonide suhtes seisukoha võtta.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Resolutsioonide eelnõusid, mis esitatakse hääletamisele OIV järgmisel üldkogu istungil, on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  1
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik mõju asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, kes tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris. OIV eesmärgid on i) levitada teavet selliste meetmete kohta, mille puhul võiks arvesse võtta viinamarja- ja veinitoodete sektori tootjate, tarbijate ja muude osalejate vajadusi, ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone ning iii) aidata rahvusvaheliselt ühtlustada olemasolevaid tavasid ja standardeid. OIV liikmeteks on 46 riiki, kellest 20 on liidu liikmesriigid. EL ei ole OIV liige. Siiski on liidul alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 OIVs eristaatus, mis võimaldab tal osaleda komisjonide, allkomisjonide ja eksperdirühmade töös ning üldkogu ja täitevkomitee koosolekutel.

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus),
                  3
                mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust.

               ÜTK määrusega on ette nähtud viidata OIV-le sätetes, milles käsitletakse järgmist:

               –OIV poolt vastu võetud ja avaldatud veinivalmistamistavad, mida komisjon peab arvesse võtma selliste tavade kasutamist lubades (ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 punkt a);

               – samad veinivalmistamistavad, mida kasutati enne ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 kohase loa saamist veinide tootmiseks kolmandates riikides (ÜTK määruse artikli 90 lõige 2);

               –teatavate veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded, mis muudavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud eeskirjad ELis ipso facto kõnealuses valdkonnas siduvaks (komisjoni 10. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008
                  4
                teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega, artikkel 9);

               –veinisektori toodete koostise kindlakstegemise teatavad analüüsimeetodid, mille OIV on vastu võtnud ja avaldanud ning millele komisjon peab tuginema, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad (ÜTK määruse artikli 80 lõige 5).

               Ka vastavalt komisjoni 19. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2870/2000, millega sätestatakse ühenduse standardmeetodid piiritusjookide analüüsimiseks,
                  5
                mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust. Määruse (EÜ) nr 2870/2000 artiklis 3 on osutatud, et kui teatavas piiritusjoogis sisalduvate ainete avastamiseks ja kvantitatiivseks määramiseks ei ole ette nähtud ühenduse standardanalüüsimeetodeid, järgitakse OIV resolutsioone.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta)
                  6
                artiklis 4 on samuti viidatud OIV-le. Osutatud sätte kohaselt võtab komisjon lubatud valmistamisprotsessi kehtestamisel arvesse OIV soovitatud ja avaldatud valmistamisprotsesse, samuti sätestab ta analüüsimeetodid, mille aluseks on OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akt on kooskõlas eesmärkidega ning selle elemendid on seotud põllumajandusvaldkonnaga. Kõnealuse kavandatava akti elemendid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 43.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               Ei kohaldata

               2018/0327 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) vaatab oma järgmisel üldkogu istungil 23. novembril 2018 läbi liidu õigust mõjutavad resolutsioonid ja võtab need võimaluse korral vastu. Liit ei ole OIV liige. Siiski on OIV andnud liidule eristaatuse alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4.

               (2)OIV liikmeteks on 20 liikmesriiki. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsioonide eelnõude muudatusi ning neil palutakse mõned OIV resolutsioonide eelnõud OIV järgmisel üldkogu istungil 23. novembril 2018 vastu võtta.

               (3)Liidu seisukoha kõnealuste resolutsioonide suhtes seoses küsimustega, mis kuuluvad liidu pädevusse, peaks seega vastu võtma nõukogu ning seda peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes koos liidu huvides.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013
                  7
                ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009
                  8
                kohaselt mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid liidu õigust.

               (5)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a kohaselt peab komisjon veinivalmistamistavade kasutamist lubades arvesse võtma OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavasid ja analüüsimeetodeid.

               (6)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 kohaselt peab komisjon veinisektori toodete koostise kindlakstegemise analüüsimeetodite sätestamisel aluseks võtma OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               (7)Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 90 lõikele 2 tuleb liitu imporditavaid veinisektori tooteid toota kooskõlas kõnealuse määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistamistavadega või, enne sellise loa saamist, kooskõlas OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavadega.

               (8)Määruse (EÜ) nr 606/2009 artikliga 9 on ette nähtud, et kui komisjoni asjakohased sätted puuduvad, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes OIV sätestatud ja avaldatud nõudeid.

               (9)Resolutsioonide eelnõudes OENO-TECHNO 14-567B1, 14-567B2 ja 14-567C käsitletakse veini tootmisel kasutatavate ainete klassifitseerimist lisaainete või töötlemise abiainetena. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (10)Resolutsioonide eelnõudega OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 ja 16-604 kehtestatakse veinivalmistuses kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. OIV on nimetatud veinivalmistamistavad avaldanud ja soovitab neid tingimusel, et kasutatavate ainete suhtes kehtivad nõuded on vastu võetud (OIV rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20 ja § 3.4.14). Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (11)Resolutsioonide eelnõudega OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 ja 17-623 kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (12)Kõnealuseid resolutsioonide eelnõusid on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               (13)Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne OIV üldkogu istungit toimuvatel läbirääkimistel, tuleks OIV liikmeks olevatel ELi liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste resolutsioonide muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda resolutsioonide sisu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetav seisukoht 23. novembril 2018 toimuval OIV üldkogu istungil on esitatud lisas ning seda väljendavad liikmesriigid, kes on OIV liikmed ja kes tegutsevad ühiselt liidu huvides.

               Artikkel 2

               1.Kui on tõenäoline, et artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne OIV istungeid või nende ajal esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotlevad OIV liikmeks olevad liikmesriigid, et OIV üldkogu istungil lükataks hääletamine edasi seni, kuni määratakse kindlaks liidu seisukoht uute üksikasjade alusel.

               2.OIV liikmeks olevad, liidu huvides ühiselt tegutsevad liidu liikmesriigid võivad pärast kooskõlastamist, eelkõige pärast kohapealset kooskõlastamist, nõustuda lisas osutatud resolutsioonide eelnõudes tehtavate selliste muudatustega, mis ei muuda resolutsioonide sisu, ilma et nõukogu peaks vastu võtma täiendava otsuse liidu seisukoha kindlaksmääramise kohta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

                     (4)

                        ELT L 193, 24.7.2009, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 333, 29.12.2000, lk 20.

                     (6)

                        ELT L 84, 20.3.2014, lk 14–34.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (8)

                        Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               LISA

               Ühiselt ELi huvides tegutsevad liikmesriigid toetavad 7. etapis üksnes järgmisi resolutsioonide eelnõusid, milles käsitletakse veinisektori toodete koostise määramise analüüsimeetodeid, teatavate veinivalmistamistavade puhul kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõudeid ning veinivalmistamistavasid, jättes endale õiguse resolutsioonid edaspidi olukorra muutumisel läbi vaadata:

                        Nr

                        Resolutsioon

                        Pealkiri

                        1

                        OENO-TECHNO 14-567B

                        Lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 2. osa (glutatioon, CO2)

                        2

                        OENO-TECHNO 14-567C

                        Lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 3. osa (tanniinid)

                        3

                        OENO-SPECIF 15-573

                        Hemitsellulaasi aktiivsuse kindlaksmääramine ensüümipreparaatides

                        4

                        OENO-SPECIF 16-603

                        Monograafia, milles käsitletakse teatava kindla glutatioonisisaldusega inaktiveeritud pärme

                        5

                        OENO-SPECIF 16-604

                        Resolutsiooni OENO 7/2007 läbivaatamine seoses aktiivsöe kasutamisega

                        6

                        OENO-SPECIF 15-579

                        Kaaliumkarbonaati käsitlev monograafia

                        7

                        OENO-SCMA 15-591A

                        Vaba vääveldioksiidi sisaldus — meetodi OIV-MA-AS323-04A ajakohastamine.

                        8

                        OENO-SCMA 15-591B

                        Vääveldioksiidi üldsisaldus — meetodi OIV-MA-AS323-04A ajakohastamine.

                        9

                        OENO-SCMA 16-595

                        Etanaali üldsisalduse kindlaksmääramine veinis kõrgefektiivse vedelikkromatograafia abil

                        10

                        OENO-SCMA 16-597

                        Äädika üldhappesuse määramise meetodi muutmine

                        11

                        OENO-SCMA 16-598

                        L-piimhappe määramine veinis ja viinamarjavirdes

                        12

                        OENO-SCMA 16-599

                        L-õunhappe määramine veinis ja viinamarjavirdes

                        13

                        OENO-SCMA 16-600

                        D-glükoosi ja D-fruktoosi määramine veinis ja viinamarjavirdes

                        14

                        OENO-SCMA 16-606

                        Veinides sisalduvate lenduvate ainete analüüsimisel gaasikromatograafia abil saadud tulemuste valideerimine (resolutsioon OENO-SCMA 14-553)

                        15

                        OENO-SCMA 16-623

                        Looduslikust korgist eralduva 2, 4, 6-trikloroanisooli määramine veinis


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.12.2018
            COM(2018) 784 final
            2018/0403(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               25. novembril 2004 andis nõukogu komisjonile loa pidada läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping“) sõlmimiseks kuue ASEANI riigiga, sealhulgas Singapuriga. Läbirääkimisi alustati Singapuriga 2005. aasta oktoobris ja need lõpetati 2013. aasta mais. Pooled parafeerisid lepingu Singapuris 14. oktoobril 2013.

               Läbirääkimiste käigus konsulteeriti Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna töörühma (COASI) kui nõuandekomiteega. Euroopa Parlamenti hoiti läbirääkimistega pidevalt kursis.

               Pärast lepingule allakirjutamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist 16. juulil 2018 kirjutati lepingule alla 19. oktoobril 2018. aastal Brüsselis.

               Käesolev ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega leping sõlmitakse.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               2.1.Lepingu eesmärk ja sisu

               Leping Singapuriga on pärast Indoneesia, Filipiinide, Vietnami ja Malaisiaga sõlmitud lepinguid viies ASEANI riigiga sõlmitud leping. Sellega asendatakse praegune õigusraamistik, mis on kehtestatud Euroopa Majandusühenduse ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide 1980. aastal sõlmitud koostöölepinguga.

               Käesolev leping Singapuriga on oluline samm selle poole, et suurendada ELi poliitilist ja majanduslikku kohalolekut Kagu-Aasias. See loob aluse, et muuta ELi ja selle liikmesriikide ning Singapuri kahepoolsed suhted tulemuslikumaks, tugevdades poliitilist dialoogi ja tõhustades koostööd paljudes valdkondades.

               Leping sisaldab ELi poliitilisi tüüpsätteid inimõiguste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, massihävitusrelvade, väike- ja kergrelvade ning terrorismivastase võitluse kohta. Samuti hõlmab see koostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus ja investeerimisküsimused, tööstuspoliitika, tervishoid, keskkond, kliimamuutused, energeetika, maksundus, haridus ja kultuur, töö, tööhõive ja sotsiaalküsimused, teadus ja tehnoloogia ning transport. Lepingus käsitletakse ka koostööd õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, muu hulgas õigusalast koostööd, rahapesu, terrorismi rahastamist, organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni.

               Leping sisaldab kaaskirja, mis moodustab lepingu lahutamatu osa. Kaaskirjas kinnitatakse, et tuginedes objektiivsele teabele, ei ole pooled lepingu allakirjutamise ajal teadlikud ühestki teise poole siseriiklikust õigusaktist või selle kohaldamisest, mis võiks tuua kaasa lepingu täitmata jätmise mehhanismi rakendamise.

               Lepingut täiendavad vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping, mis on erilepingud, millega jõustatakse partnerlus- ja koostöölepingu kaubandus- ja investeerimissätted, ning üldiste kahepoolsete suhete ning partnerlus- ja koostöölepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud ühise institutsioonilise raamistiku lahutamatud osad.

               Lepinguga on ette nähtud võimalus peatada lepingu või selle artikli 9 lõikes 2 ja artikli 43 lõikes 3 osutatud erikokkulepete kohaldamine, kui rikutakse lepingu olulisi osi, nimelt inimõiguste klauslit ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslit.

               Lepinguga moodustatakse ühiskomitee, kelle ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine.

               2.2.Materiaalõiguslik alus

               Kohtupraktikas on sedastatud, et kui ELi meetme kontrollimise käigus selgub, et sellega taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonnana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast tulenev õiguslik alus. Erandkorras, kui on tuvastatud, et meetmega taotletakse korraga mitu lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, ilma et üks oleks teise suhtes teisejärguline, mistõttu on kohaldatavad aluslepingu erinevad sätted, peab niisugune meede põhinema vastavatel erinevatel õiguslikel alustel (vt selle kohta 10. jaanuari 2006. aasta kohtuotsus komisjon vs. parlament ja nõukogu, C178/03, EU:C:2006:4, punktid 42 ja 43; 11. juuni 2014. aasta kohtuotsus komisjon vs. nõukogu, C377/12, EU:C:2014:1903, punkt 34, ja 14. juuni 2016. aasta kohtuotsus parlament vs. nõukogu, C263/14, EU:C:2016:435, punkt 44).

               Käesoleval juhul on ülekaalukaks eesmärgiks või valdkonnaks koostöö kolmanda riigiga. Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 212.

               2.3.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6 on ette nähtud, et võetakse vastu otsus, millega antakse luba leping sõlmida. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 8 on ette nähtud, et nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus nimetatud asjaoludel, mil nõukogu otsustab ühehäälselt. Käesoleval juhul kehtib hääletuskorrana seega kvalifitseeritud häälteenamus.

               2.4.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 212 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a. Täiendavad sätted ei ole õigusliku alusena vajalikud
                  1
               .

               3.MUU TEAVE: KAVANDATAVA OTSUSE VAJALIKKUS

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu ühe või mitme teise riigiga, kui aluslepingutes on nii sätestatud või kui lepingu sõlmimine on vajalik mõne aluslepingutes seatud eesmärgi saavutamiseks liidu poliitika raames, kui lepingu sõlmimine on ette nähtud liidu õiguslikult siduva aktiga või kui see võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala.

               Partnerluse ja koostöö lepingu laadsete lepingute sõlmimine on ette nähtud aluslepingutes, nimelt ELi toimimise lepingu artiklis 212. Lisaks sellele on partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimine vajalik liidu poliitika raames aluslepingutes seatud eesmärkide saavutamiseks, sh järgmistes valdkondades: inimõigused, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, võitlus terrorismi vastu, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu, võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, kaubandus, ränne, keskkond, energeetika, kliimamuutused, transport, tööhõive ja sotsiaalküsimused, tervishoid jne.

               2018/0403 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 212 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuse 2018/1047
                  2
                kohaselt kirjutati 19. oktoobril 2018 alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“), eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (2)
                     Lepingu eesmärk on luua alus, et muuta liidu ja selle liikmesriikide ning Singapuri kahepoolsed suhted tulemuslikumaks, tugevdades koostööd ja dialoogi mitmetes kahepoolsetes, piirkondlikes ja mitmepoolsetes küsimustes, ning see on oluline samm selle poole, et suurendada liidu poliitilist ja majanduslikku kohalolekut Kagu-Aasias.

               (3)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping ning ühisdeklaratsioonid ja kaaskiri, mis on lepingu lahutamatud osad.

               Käesolevale otsusele on lisatud lepingu, ühisdeklaratsioonide ja kaaskirja tekst.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artikli 49 lõikes 1 osutatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
                  3
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Kohtuasi C-377/12, komisjon vs. nõukogu, ECLI: EU: C: 2014: 1903, ja kohtuasi C-244/17, komisjon vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2018:662.

                     (2)

                        Nõukogu 16. juuli 2018. aasta otsus (EL) 2018/1047 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 189, 26.7.2018, lk 2).

                     (3)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.