				|

		52011PC0928

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta /* KOM/2011/0928 lõplik - 2011/0459 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.      Ettepaneku
põhjused ja eesmärgid
ELi poliitikavaldkondade rakendamiseks on vaja
võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse
ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja
piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem
avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia
protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle.
Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem
(ESS) seisnud silmitsi mitme väljakutsega. Esiteks on vajadus Euroopa
statistika järele pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei
muutu. Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel põhinev otsuste
tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega seotud
kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise
mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi.
Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi toimijaid, sealhulgas
selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi prioriteet tulevikus
kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige ajakohasus. Neljandaks,
eelarvelised piirangud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning vajadus
vähendada ettevõtete ja kodanike koormust muudavad olukorra veelgi
keerulisemaks. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa
Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade järgmisele kümnendile”[1] ning ESSi strateegias selle
rakendamiseks[2]
on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta
süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise ja ühise ESSi strateegia
rakendamine moodustavad Euroopa statistikaprogrammi (ESP) tuuma.
Sellest tulenevalt on Euroopa
statistikaprogrammi eelnõu eesmärk luua igakülgne programm, millega sätestataks
Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017
ning kehtestataks Euroopa statistika uus tootmismeetod, nagu on kirjeldatud
eelnimetatud teatises.
1.2.      Üldine
taust
Mitmeaastase Euroopa statistikaprogrammi
loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009
(Euroopa statistika kohta)[3]
artikli 13 lõige 1. Määruse kohaselt tuleb Euroopa statistikaprogrammis esitada
raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks.
Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks
vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika
esitamiseks ELi ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning
andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajatele tekkivate kuludega.
ESP eesmärgid sõnastatakse üksikasjalikumalt
iga-aastastes tööprogrammides vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/20093.
Programmi kohta koostatakse vahearuanne ning programmiperioodi lõppedes ka
lõpparuanne.
1.3.      Ettepaneku
valdkonnas kehtivad õigusnormid
Praegune ühenduse statistikaprogramm, mis on
vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega ning hõlmab ajavahemikku 2008–2012,[4] on arvult seitsmes.
1.4.      Kooskõla
Euroopa Liidu muude põhimõtetega
Euroopa statistika põhieesmärk on Euroopa
poliitika väljatöötamise, järelevalve ja hindamise toetamine usaldusväärse,
objektiivse, võrreldava ja sidusa teabega.
Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi
prioriteetidega, sest käesoleva programmi alusel arendatav, toodetav ja
levitatav statistika aitab kaasa ELi prioriteetsete poliitikavaldkondade
rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegia[5]
ning muud poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
prioriteetides aastateks 2010–2014[6]
(nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv
ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine).
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.      Konsulteerimine
huvitatud isikutega
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Enne ettepaneku ettevalmistamist konsulteeriti
2010. aasta juulis Euroopa statistika kasutajatega: komisjoni
peadirektoraatide, Euroopa Keskpanga ja Euroopa statistika nõuandekomiteega,[7] et selgitada välja nende
vajadused Euroopa statistika järele ajavahemikus 2013–2017.
Ettepaneku koostamises on osalenud
liikmesriigid, EFTA riigid ja kandidaatriigid. Konsultatsioonid toimusid
järgnevalt.
Esiteks konsulteeriti 2010. aasta juulis eri
statistikavaldkondade direktorite rühmadega, kes esindavad eri valdkondade
Euroopa statistika tootjaid, et selgitada välja nende vajadused ajavahemikus 2013–2017.
Teiseks konsulteeriti ajavahemiku 2013–2017
prioriteetide üle riiklike statistikaametite peadirektoritega[8] nende kohtumisel 29.-30.
septembril 2010.
Sidusrühmadega nende 2013.–2017. aasta
statistiliste vajaduste üle peetud konsultatsioonidele tuginedes koostati
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 esimene kavand sise- ja
väliskonsultatsiooniks. Seda tutvustati Euroopa statistikasüsteemi komitees
(ESSC) 2011. aasta mais. Samaaegselt konsulteeriti ka Euroopa statistika
nõuandekomitee (ESAC), monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee
(CMFB) ning Euroopa statistikasüsteemi kavandamise ja koordineerimise
töörühmaga.
Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
Euroopa statistika kasutajate vastuste
kokkuvõte
Eurostati teabenõudele Euroopa statistika
vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas 14 komisjoni peadirektoraati ja
Euroopa Keskpank. Enamik neist loetles täpsed nõuded statistikale, mida neil on
vaja nende vastutusalas oleva Euroopa poliitika toetamiseks. Kuigi kõiki neid
nõudeid ei ole ettepanekus otseselt mainitud, on Eurostat neid põhjalikult
analüüsinud ning võtnud arvesse programmi eesmärkide sõnastamisel.
Euroopa statistika tootjate vastuste
kokkuvõte
Eurostati teabenõudele Euroopa statistika
vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas kokku kuus direktorite rühma
(metoodika rühm, IT-rühm, sotsiaalstatistika rühm, piirkondliku, paikkondliku,
keskkonnastatistika ja arvepidamise rühm, alaline põllumajandusstatistika
komitee ja ettevõtlusstatistika rühm). Direktorite rühmad rõhutasid vajadust
leida tasakaal suureneva statistikavajaduse ja vähendatud ressursside vahel.
Selles kontekstis soovitati maksimeerida olemasolevate andmete kasutamine,
selmet alustada uute andmete kogumist; luua sidemeid teiste andmetootjatega, et
optimeerida olemasoleva teabe kasutamist; vähendada nõutavaid andmeid;
suurendada moodsa IKT-tehnoloogia abil andmekogumise tõhusust; analüüsida
erinevate õigusaktide sidusust ning lahutada statistilised vahendid ja kasutajad,
kasutades üksikuuringuid erinevatel eesmärkidel. Samuti nimetati vajadust
tugevdada Eurostati rolli statistikatootmise koordineerijana. Euroopa
statistikaprogrammi eesmärkide sõnastamisel on neid ja muid konkreetseid
seisukohti võimaluse korral arvesse võetud.
29–30. septembril 2010 toimunud riiklike
statistikaametite peadirektorite kohtumisel väljendati heameelt Euroopa
statistikaprogrammi ja selle prioriteetide ettepaneku üle ning rõhutati
vajadust programmi piisavaks paindlikkuseks, mis võimaldaks konkreetseid
meetmeid hõlmata iga-aastasesse programmitsüklisse. Kuna nii liikmesriikide kui
ka Euroopa tasandil on ressursid märkimisväärselt piiratud ning samuti on vaja
vähendada halduskoormust, märkisid statistikaametite direktorid, et järgmise
mitmeaastase programmiperioodi puhul on oluline prioriteetide seadmine, mis
põhineks strateegilisel lähenemisviisil.
ESP 2013–2017 esimese kavandi peamiste
kommentaaride kokkuvõte
Euroopa statistikasüsteemi komitee kohtumisel 2011.
aasta mais avaldati toetust põhimõttelisele lähenemisviisile.
Mitmed delegatsioonid juhtisid tähelepanu ESP
ambitsioonikusele ning väljendasid muret, et liikmesriikide piiratud
ressursside ja ESPs nimetatud mitmete uute algatuste vahel on lõhe.
Kuigi tunnustati programmi paindlikkust, seadsid
mõned delegatsioonid kahtluse alla ESP üldise olemuse ja vähese
üksikasjalikkuse ning rõhutasid vajadust siduda see tulevaste iga-aastaste
tööprogrammidega.
Mõned delegatsioonid väljendasid kahtlust, kas
uute algatuste rahastamine Euroopa statistika uue tootmismeetodi tõhususe
suurendamise arvelt on realistlik. Mõned delegaadid soovitasid kaaluda muid
võimalusi tõhususe suurendamisel (nt täpsem prioriteetide seadmine, suurem
tõhusus, haldusandmete parem kasutamine, tehnoloogia laialdasem kasutamine ja
heade tavade vahetus).
Osa delegatsioone toonitas, et selgemalt
tuleks rõhutada vastamiskoormuse vähendamise olulisust ning üks delegatsioon
soovis prioriteetide seadmist parendada konkreetsete meetmete sätestamise abil.
Mitmed delegatsioonid väljendasid vajadust
suhtuda kvaliteedimärgistusse ettevaatlikult ning nõuti põhjalikku arutelu.
Mitmed delegatsioonid tervitasid partnerluste
tugevdamist Euroopa statistikasüsteemis ja väljaspool seda ning rõhutasid
täiendava koostöö vajadust nii ESSi sees kui ka Euroopa Keskpankade Süsteemi ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Sarnastele tulemustele jõuti ka programmi ja
koordineerimise töörühma arutelude käigus.
Enamik riiklikke statistikasutusi avaldas
üldist toetust ESP-le, kuid väljendati ka reservatsioone nii Euroopa statistika
uue tootmismeetodi eesmärgi sõnastuse kui ka õigusaktidega seotud poliitika
üle.
Osade statistikavaldkondade kohta tehti
spetsiifilisi märkusi ning teatavate ESP osade kohta paluti täiendavaid
selgitusi.
Eurostat analüüsis hoolikalt ESP kavandi kohta
saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017 muudetud versiooni
ettevalmistamisel.
Et toimida üldise ja paindliku vahendina, mis
võimaldaks uute arengute arvesse võtmist, on ESPsse üldsõnaliselt kirja pandud
järgmise programmiperioodi strateegilised eesmärgid ja tulemused, mida
soovitakse saavutada.
ESP väljendab Eurostati strateegilist,
prioriteete seadvat lähenemisviisi. Kõnealuse lähenemisviisi kohaselt on
negatiivsete prioriteetide seadmine oluline osa iga-aastaste tööprogrammide
ettevalmistamisest ning seetõttu tehakse seda ESP kogu ajavahemiku jaoks. ESP
moodustab Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise üldraamistiku,
sätestades järgmisel viiel aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja
eesmärgid. Kõnealused eesmärgid sõnastatakse ja kavandatakse üksikasjalikumalt
iga-aastastes tööprogrammides. Sellega luuakse selge seos ESP ja iga-aastaste
tööprogrammide vahel.
ESP on täielikult kooskõlas ESSi uue
tootmissüsteemi ühtse strateegiaga, mis on juba vastu võetud Euroopa
statistikasüsteemi komitees. Euroopa statistikaprogrammile ei ole lisatud uusi
elemente ning see järgib strateegia rakendamist.
2.2.      Ekspertarvamuste
kogumine ja kasutamine
ESP ettevalmistamise käigus konsulteeriti ka
välisekspertidega. Programmi kavandi kohta küsiti eelkõige Euroopa statistika
nõuandekomitee (ESAC) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika
komitee (CMFB) arvamust.
Euroopa statistika nõuandekomitee püstitas oma
arvamuses ressursside piiratuse teema ning vajaduse tegelda prioriteetide
seadmisega, et määrata kindlaks negatiivsed prioriteedid. Selles kontekstis
toonitas ESAC vajadust suurendada tõhusust tehnoloogia laialdasema rakendamise
ja kogutud andmete muudel eesmärkidel kasutamise abil, kuid samas tõdeti, et
probleemiks on erinevate liikmesriikide statistikasüsteemide erinev arengutase.
ESAC rõhutas ka teadmiste vahetamise olulisust, paludes selleks lisada
arendustegevuse, et vähendada uute uuringute maksumust. Lisaks tõstis ESAC
esile andmete kasutamise maksimeerimise ning olemasolevate andmete edasise
integreerimise tähtsust.
Monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika
komitee väljendas oma arvamuses programmi kavandi kohta toetust ESP-le ning
peamistele prioriteetidele ja eesmärkidele, mis olid seatud monetaar-, finants-
ja maksebilansistatistika arendamisele ja koordineerimisele. CMFB rõhutas
statistikavaldkondade ja kogu ESSi integreerimise olulisust, et teha
mitmeotstarbelist statistikat. Samuti märgiti vajadust arendada statistilist
teavet üleilmastumise kohta, haldusandmete suurema kasutamise olulisust ning
keskendumist majanduse kõige kiiremini kasvavatele valdkondadele. Lisaks toetas
CMFB statistilise sobitamise, andmete ühendamise tehnikate ja standardsete
IT-vahendite laialdasemat kasutamist. CMFB rõhutas ka koostöö olulisust ESCB,
Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiste projektide ja
koordineeritud arengu kaudu.
Eurostat analüüsis hoolikalt ESP esimese
kavandi kohta välisekspertidelt saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017
muudetud versiooni ettevalmistamisel.
2.3.      Mõjude
ja järelduste analüüs
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega on teostatud eelhindamine, et programmi puhul keskendutaks
eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse
eelarvelisi piiranguid.
Eelhindamise
käigus kaaluti nelja varianti.
Esimene variant, mida ESP puhul kaaluti, oli
uue viieaastase programmi vastuvõtmine aastateks 2013–2017.
Praegune ühenduse statistikaprogramm 2008–2012
sisaldab märget järgmise mitmeaastase programmi kestuse kohta, ehk hõlmatav
ajavahemik peaks võtma arvesse Euroopa Parlamendi ametiaega. Praegune Euroopa
Parlamendi ametiaeg kestab 2009. aasta juulist 2014. aasta juunini, järgmine
ametiaeg algab 2014. aasta juulis ja lõpeb 2019. aasta juunis. Kuna praegune
ühenduse statistikaprogramm 2008–2012 kestab 2012. aasta lõpuni, siis tähendab
see, et on vaja valmistada ette vahepealne ESP kaheks aastaks (2013–2014) või
pikendada praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 kuni 2014. aastani.
Kolmas võimalus oleks nn nullvariant, st et
ESP 2013–2017 ei valmistataks ette ega võetaks vastu, ning neljandaks
variandiks oleks see, et teavet pakuksid teised tootjad, mitte tingimata ESS.
Pärast erinevate stsenaariumite põhjalikku
kaalumist ja analüüsi on mõju hindamise käigus variantide arv vähendatud
kolmeni ning nende kolme variandi mõju ja tagajärgi on üksikasjalikult uuritud.
Kolm varianti ja nende hinnanguline mõju on järgmised.
Variant 1: nn nullvariant, ehk Euroopa
statistikaprogrammi ei ole
Ilma Euroopa statistikaprogrammi õigusliku
raamistikuta koguks ja/või toodaks Euroopa statistikat komisjoni talitused
iseseisvalt, kasutades selleks oma ressursse ning ESSi institutsionaalsete
statistikatootjate ja/või eratootjate abi. Viieaastase statistikaprogrammi
puudumine Euroopa tasandil tooks kaasa pikaajaliste kavade puudumise, mis on
statistilise teabe arendamise, tootmise ja levitamise vältimatu eeldus. Kui
Euroopa statistikaprogrammi ei eksisteeri, siis on kindlaks määratud eesmärkide
saavutamine ebatõenäoline. Puuduks Euroopa statistika õiguslik raamistik ning
mingit tegevuseelarvet ei eraldataks. Statistika kasutajad (komisjoni
peadirektoraadid, Euroopa Keskpank) peaksid statistikat ise tootma või otsima
koordineerimatul ja ebatõhusal viisil ning samuti ei eksisteeriks Euroopa
statistika ühiselt kokkulepitud kvaliteedi tagamise süsteemi. Ilma Euroopa
statistikaprogrammita ei oleks statistika tootmisel mingit eelarvet ega üldist
planeerimist. See tõstaks ka eraisikute, leibkondade, ettevõtete ja ESSi
institutsionaalsete statistikatootjate vastamiskoormust.
Variant 2: ESP 2013–2017 oleks ühenduse
statistikaprogrammi 2008–2012 kordus
See variant ei sisalda muutusi võrreldes
praeguse ühenduse statistikaprogrammi hõlmatava statistikaga. Seda võib pidada
põhistsenaariumiks, millega teisi variante võrrelda. Pakutav statistika vastaks
ajavahemiku 2008–2012 poliitika vajadustele ning see ei võtaks arvesse uusi
arenguid ja Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, nagu Euroopa 2020. aasta
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud
poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
prioriteetides 2010–2014. Lisaks toodetaks see statistika stovepipe mudeli[9] kohaselt, s.t ei kasutataks ära
Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on tõhususe
suurendamine ja kvaliteedi parandamine.
Variant 3: Luuakse uus viieaastane
Euroopa statistikaprogramm
Heakskiitmiseks esitatakse Euroopa
statistikaprogrammi ettepanek, mis hõlmab viit aastat 2013–2017. Selle variandi
puhul vastab Euroopa statistika paremini kasutajate vajadustele. Lepitakse
kokku kvaliteedi tagamises ning statistika tootmine on kulutõhusam, sest
kasutatakse uut meetodit. ESP 2013–2017 sätestatud eesmärgid on kooskõlas
komisjoni strateegiliste prioriteetidega ning aitavad lahendada probleeme,
millega Euroopa statistikasüsteem lähiaastatel kokku puutub.
2.3.4.   Kokkuvõte riskidest
Variandi 1 puhul on riskid suured, sest kui ei
eksisteeri Euroopa statistika tootmise õiguslikku raamistikku, ei saa tagada ka
statistika tootmise kvaliteeti ja tõhusust. Sellisel juhul teeks statistikat
erinevad tootjad koordineerimatul moel.
Variandiga 2 seotud riskid tulenevad
asjaolust, et saadav statistika vastaks osaliselt aegunud poliitilistele
prioriteetidele ning oleks toodetud traditsioonilisel meetodil, s.t ei
kasutataks ära Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on
tõhususe suurendamine ja kvaliteedi parandamine. Ebaadekvaatse statistika
maksumus oleks märkimisväärne.
Variandiga 3 seotud riske peetakse suhteliselt
vähesteks, sest sel juhul toodetaks Euroopa statistikat kehtestatud õigusliku
raamistiku alusel, s.t et tagataks statistika kvaliteet ja tootmismeetodi
tõhusus, sest Euroopa statistikat arendataks, kogutaks ja levitataks
koordineeritult.
2.3.5.   Eelistatud variant
Variant 3, mille puhul kehtestataks uus
viieaastane ESP 2013–2017, näib olevat parim, pidades silmas asjaolu, et see on
ainus variant, millega tagataks kõigi sõnastatud eesmärkide saavutamine.
Eemärkideks on: i) kvaliteetse statistika pakkumine, mis vastaks kasutajate
vajadustele kaetuse, ajakohasuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse seisukohast;
ii) toota statistilist teavet kulutõhusalt; ning iii) vähendada vastajate
vastamis- ja halduskoormust. Sellest tulenevalt on see variant kolmest
variandist ainus, mis suudab pakkuda rahuldavat lahendust kõikidele
probleemidele, millega Euroopa statistikasüsteem silmitsi seisab.
Kõnealuse stsenaariumi kohaselt algab järgmine
ESP 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2017.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.      Kavandatud
meetmete kokkuvõte
Ettepanekuga kehtestatakse Euroopa
statistikaprogramm ajavahemikuks 2013–2017. Programmis esitatakse raamistik
Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid programmiperioodil.
3.2       Õiguslik
alus
Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku
tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta meetmeid statistika
tootmiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Kõnealuses artiklis
kehtestatakse Euroopa statistika tootmist käsitlevad nõuded, mille kohaselt
peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse,
objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise
konfidentsiaalsuse standarditele.
3.3       Subsidiaarsuse
põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse
ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.
Liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi
saavutada kavandatava meetme eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamist,
tootmist ja levitamist ESP 2013–2017 raames. See on paremini saavutatav ELi
tasandil Euroopa Liidu õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab
kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist Euroopa tasandil
kõikides käesoleva õigusaktiga hõlmatud statistika valdkondades, samas kui
andmete kogumist saavad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib meetmed võtta
ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt.
3.4       Proportsionaalsuse
põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele
esitatakse käesolevas määruses vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui
on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Ettepanekus sätestatakse eesmärgid
viieaastaseks ajavahemikuks. Nende eesmärkide üksikasjalikum sõnastamine ja
kavandamine toimub komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide raames, mis
koostatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ning mille heakskiitmisel
arvestatakse Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamust. Lisaks kohaldatakse
uute statistiliste nõuete suhtes eriõigusakte, mille ettevalmistamises on
liikmesriigid algusest peale otseselt osalenud.
3.5       Õigusakti
valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el:
Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on
määrus kõige sobivam õigusakt.
4.           MÕJU EELARVELE
ELi eelarvest eraldatav kogusumma programmile
ajavahemikuks 2013–2017 on 299,4 miljonit eurot (jooksevhindades), millest 57,3
miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1 miljonit programmiperiood 2014–2017.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit ja
aegumisklauslit.
Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas määruses käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
Majanduspiirkonnas.
2011/0459 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele
(EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[10]
tuleb luua Euroopa statistikaprogramm, mis moodustab raamistiku ELi meetmete
rahastamiseks.
(2)
Kõnealuse määruse kohaselt tuleb Euroopa
statistikaprogrammis esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks,
tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste
eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis
sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad
prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika esitamiseks liidu ja
liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja
andmeesitajatele tekkivate kuludega.
(3)
Mitmeaastase programmi õiguslikus raamistikus
tuleks Euroopa statistika arendamine, tootmine ja levitamine korraldada tihedas
ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees Euroopa Liidu
statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja muude
riiklike asutuste vahel[11].
(4)
Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav ja
levitatav statistika peab kaasa aitama Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020.
aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias[12] ning muudes
poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
prioriteetides aastateks 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud
majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus,
kodanike Euroopa ja üleilmastumine),[13]
ning statistikat tuleks edendada programmi raames rahastatavate meetmetega, kui
Euroopa Liis saab pakkuda selget lisaväärtust.
(5)
Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem
seisnud silmitsi mitme väljakutsega.
–
Esiteks on vajadus Euroopa statistika järele
pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei muutu.
–
Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel
põhinev otsuste tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega
seotud kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise
mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi.
–
Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi
toimijaid, sealhulgas selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi
prioriteet tulevikus kõrge kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige
ajakohasus.
–
Neljandaks, eelarvelised piirangud nii riiklikul
kui ka Euroopa tasandil ning vajadus vähendada ettevõtete ja kodanike koormust
muudavad olukorra veelgi keerulisemaks.
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja
nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade
järgmisele kümnendile”[14]
ning ESSi strateegias selle rakendamiseks[15]
on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta
süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise rakendamine moodustab
Euroopa statistikaprogrammi tuuma.
(6)
Et Euroopa statistika tootmiseks ettenähtud
riiklike ja Euroopa tootjate piiratud ressursse paremini sobitada suureneva
statistikavajadusega, tuleb komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide
(kus üksikasjalikumalt sõnastatakse lahti käesolev mitmeaastane programm)
ettevalmistamisel vaadata põhjalikult läbi statistika prioriteedid, et
vähendada vähemolulisi nõudeid ja lihtsustada olemasolevaid menetlusi,
säilitades samal ajal ametliku statistika kõrge kvaliteedistandardi. Seejuures
tuleks arvesse andmeesitajate (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku
tasandi haldusüksused, leibkonnad või üksikisikud) koormust.
(7)
Selles kontekstis tuleks saavutada Euroopa Liidu ja
liikmesriikide eelarvetele langeva koormuse mõistlik jaotus. Lisaks käesoleva
määrusega eraldatavatele rahalistele vahenditele peaksid riiklikud
statistikaametid või muud riigiasutused saama riigi tasandil piisava
rahastatuse, et viia ellu statistikaalaseid üksikmeetmeid kõnealuse programmi
rakendamiseks.
(8)
Käesoleva määruse alusel Euroopa statistikat
arendades, tootes ja levitades peaksid riikide ja Euroopa statistikaasutused
arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhises sätestatud põhimõtteid, mis on
lisatud komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele siseriiklike ja ühenduse
statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta ning komisjoni
15. aprilli 2011. aasta teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa
statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine”[16].
(9)
Euroopa statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15 kohaselt tuleks välja töötada
asjakohane finantsstruktuur, et toetada koostöövõrgustikke.
(10)
Tuleks ette näha programmis osalemise võimalus
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidele, kes osalevad Euroopa
Majanduspiirkonnas (edaspidi „EFTA/EMP riigid”). Tuleks ette näha ka programmis
osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige Euroopa Liidu naaberriikidele
ning riikidele, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist,
kandidaatriikidele ja ühinejariikidele.
(11)
Programmi rakendamisega seoses tuleks vajaduse
korral soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, võttes
arvesse kõnealuste riikide ja ELi vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid.
(12)
Selleks et komisjoni poolt programmi rakendamiseks
vastu võetud iga-aastaseid tööprogramme saaks käsitada rahastamisotsustena
määruse […] (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta)
[uus finantsmäärus] artikli [] tähenduses, tuleb neis sätestada taotletavad
eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamismeetodid ja nendele ette nähtud
kogusumma. Samuti sisaldavad need rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale
tegevusele eraldatava summa kohta ja orienteeruvat rakendamise ajakava.
Toetuste kohta on neisse märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid
ja maksimaalne kaasfinantseerimismäär.
(13)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa
statistikaprogrammi 2013–2017 kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt
saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib
Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(14)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega on teostatud eelhindamine, et käesoleva määrusega asutatud programmi
puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates
kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. Programmi raames
võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet
ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas välishindajate poolt. Programmi
hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja näitajad.
(15)
Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi
kehtivuse ajaks rahastamise kogusumma, mis kujutab endast iga-aastase
eelarvemenetluse ajal peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud
institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta)[17]
punkti 37 tähenduses.
(16)
Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli
vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste
ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult
väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse
korral karistusi.
(17)
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 on Euroopa
statistikaprogrammi kavand saadetud eelnevaks tutvumiseks Euroopa
statistikasüsteemi komiteele, Euroopa statistika nõuandekomiteele, mis on
loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ,[18] ja monetaar-, finants- ja
maksebilansistatistika komiteele, mis on loodud nõukogu otsusega 2006/856/EÜ[19],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa
statistikaprogrammi kehtestamine
Käesolevaga kehtestatakse ajavahemikuks 2013–2017
Euroopa statistikaprogramm (edaspidi „programm”).
Artikkel 2
Lisaväärtus
Programm kujutab endast lisaväärtust, tagades
Euroopa statistika keskendumise teabele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade
kavandamiseks, rakendamiseks, seireks ja hindamiseks. Lisaks panustatakse
sellega ressursside tõhusale kasutamisele, toetades meetmeid, mis oluliselt
aitavad kaasa ühtlustatud, võrreldava ja usaldusväärse statistilise teabe
arendamisele. tootmisele ja levitamisele.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1.
Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa statistika
arendamise, tootmise ja levitamise programmiraamistik ning 2013.–2017. aastal
võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)
artiklitele 13 ja 14.
2.
Programm ei hõlma Euroopa ettevõtlus- ja
kaubandusstatistika kaasajastamise programmis[20]
(edaspidi „MEETS-programm”) sätestatud meetmeid kuni MEETS-programmi lõpuni 31.
detsembril 2013, kuid sisaldab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eesmärke,
mida soovitakse rakendada ajavahemikus 2014–2017.
Artikkel 4
Eesmärgid
3.
Programmi üldeesmärk on, et Euroopa
statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine
pakkuja.
4.
Järgmiste erieesmärkide saavutamist tuleb taotleda
kõikide käesoleva programmi rakendamiseks teostatavate statistiliste toimingute
puhul:
–
Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja
prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
arendamiseks, seireks ja hindamiseks;
–
Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut
tootmismeetodit eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
–
Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa
statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust
ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul.
5.
Käesolevas artiklis sätestatud eesmärke on
täpsustatud lisas, kus on esitatud ka näitajad programmi seireks ja
rakendamiseks. Määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaselt peavad eesmärgid vastama
iga-aastastele üksikasjalikele kavadele, mis sisaldavad protsessi olulise osana
prioriteetide seadmise mehhanismi. Eesmärgid saavutatakse tihedas ja
koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees, mis kujutab endast
partnerlust ELi statistikaasutuse ning riiklike statistikaametite ja muude
riiklike asutuste vahel.
Artikkel 5
Statistika
haldamine ja kvaliteet
Programmi
rakendatakse Euroopa statistika tegevusjuhises esitatud põhimõtete kohaselt
eesmärgiga toota ja levitada kvaliteetset ja ühtlustatud Euroopa statistikat
ning tagada Euroopa statistikasüsteemi kui terviku nõuetekohane toimimine.
Tuleb võtta asjakohased meetmed, tagamaks hea koordineerituse ja tõhusa
prioriteetide seadmise ESSi sees, et vähendada statistiliste andmete esitajate
halduskoormust. Riikide ametiasutused ja ELi statistikaasutus tagavad Euroopa
statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat
kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, piirkondlike asutuste,
teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele.
Artikkel 6
Rahastamine
1.
Programmi rakendamiseks eraldatav kogusumma on 299,4
miljonit eurot, millest 57,3 miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1
miljonit programmiperiood 2014–2017.
2.
Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt
määrusele XX/2012 Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse
kohta.
3.
Lisaks käesoleva määrusega eraldatavatele
rahalistele vahenditele peaks programmi rakendamiseks võetavad individuaalsed
statistilised toimingud, eelkõige need, mida teostatakse riikide
statistikaametite või muude riiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati)
vaheliste lepingute alusel, saama asjakohast toetust riigi tasandil.
Artikkel 7
Tehniline
ja haldusabi
Programmi jaoks
eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka kulusid, mis on seotud
programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks vajalike
ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja
hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid,
statistikaekspertide tasustamisega seotud kulusid, teavitamist ja
avalikustamist, teabetöötlusele ja -vahetusele suunatud IT-võrkudega seotud
kulusid ning kõiki teisi kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon
programmi juhtimisel vajab.
Artikkel 8
Iga-aastased
tööprogrammid
Programmi
rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, mis vastavad
määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17 nõuetele ning milles on sätestatud
taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused.
Artikkel 9
Meetmete
liigid
Liidu rahaline
osalus võib olla kas toetuse või riigihankelepingu või mõne muu meetme kujul,
mida on vaja artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks.
Artikkel 10
Toetuskõlblikud
meetmed
1.
Liidu rahalise osalusega toetatakse Euroopa
statistika arendamise, tootmise ja levitamise meetmeid, mida on vaja artiklis 3
osutatud eesmärkide saavutamiseks. Prioriteetseks peetakse meetmeid, millel on
Euroopa Liidu lisaväärtus vastavalt artiklile 2.
2.
Rahaline toetus määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15
kohastele koostöövõrgustikele võib esineda tegevustoetuse kujul ning katta kuni
95% toetuskõlblikest kuludest.
3.
Vajaduse korral võib anda tegevustoetust artikli 11
lõike 3 osutatud organisatsioonide toimimiseks, kuid see ei tohi ületada 50%
toetuskõlblikest kuludest.
4.
Liikmesriikide kulude hüvitamiseks seoses
uuringutel põhinevate meetmete võtmisega võib komisjonile edastatud andmekogu
eest liikmesriigile maksta ühekordse makse, mille maksimum on iga uuringu puhul
kindlaks määratud. Summad määrab komisjon, võttes arvesse uuringu keerukust.
Artikkel 11
Toetuskõlblikud
abisaajad
1.
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt
võivad kõnealuses lõikes nimetatud abisaajad saada toetust ilma
pakkumiskutseta.
2.
Kooskõlas finantsmäärusega võivad
koostöövõrgustikud hõlmata lõikes 1 osutatud abisaajaid ja muid asutusi ilma
pakkumiskutseta.
3.
Artikli 10 lõikes 3 nimetatud tegevustoetusi võin
anda organisatsioonidele, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:
(a)
nad on mittetulunduslikud, neil puudub
tootmisharust tulenev, äriline või muu huvide konflikt ning nende peamine
eesmärk ja tegevus on propageerida ja toetada Euroopa statistika tegevusjuhise
rakendamist ning Euroopa statistika uue tootmissüsteemi rakendamist, mille
eesmärk on suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
(b)
nad on esitanud komisjonile piisavad tõendid oma
liikmesuse, sisekorra ja rahastamisallikate kohta.
Artikkel 12
Euroopa
Liidu finantshuvide kaitse
1.
Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et
käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa
Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu
ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade
sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
karistustega.
2.
Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid,
töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse raames rahastatud.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate
tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses nr 2185/96
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
toetuse andmise otsuse või käesoleva määruse alusel rahastamise lepinguga
seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu
finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu
kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti
käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile,
kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja
kohapealseks kontrolliks.
Artikkel 13
Kolmandate
riikide osalemine programmis
Euroopa statistikaprogrammis võivad osaleda:
(a)
EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud
tingimustel;
(b)
Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid,
riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriigid,
ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud
Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud
riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud
nende Euroopa Liidu programmides osalemise üldised põhimõtted.
Artikkel 14
Aruanded
1.
Komisjon esitab pärast Euroopa statistikasüsteemi
komiteega konsulteerimist vahepealse arenguaruande Euroopa Parlamendile ja
nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis.
2.
2018. aasta lõpuks esitab komisjon pärast Euroopa
statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule
lõpparuande programmi rakendamise kohta.
Artikkel 15
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
[Koht],
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
Statistikataristu ja Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017
eesmärgid
Sissejuhatus
ELi poliitikate rakendamiseks on vaja
võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse
ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja
piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem
avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia
protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle.
Euroopa statistikaprogrammiga sätestatakse
Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017.
Euroopa statistikat arendatakse, toodetakse ja
levitatakse selle õigusraamistiku alusel tihedas ja koordineeritud koostöös
Euroopa statistikasüsteemi sees.
Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav
ja levitatav statistika aitab kaasa Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020.
aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias ning
juhtalgatustes ja muudes poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni
strateegilistes prioriteetides.
Pidades silmas asjaolu, et ESP 2013–2017 on
mitmeaastane programm, mis hõlmab viite aastat, ning seda, et Euroopa
statistikasüsteemi eesmärk on säilitada oma roll statistikavaldkonna olulise
toimijana, on ESP 2013–2017 oma reguleerimisala ja eesmärkide poolest
ambitsioonikas, kuid programmi rakendamisel kasutatakse astmelist
lähenemisviisi.
Statistikataristu
ESPga luuakse statistilise teabe taristu.
Taristu peab olema valmis erinevate rakenduste laialdaseks ja intensiivseks
kasutamiseks.
Otsused Euroopa statistika tootmiseks
põhinevad poliitika kujundamisel, kuid statistika peab olema kättesaadav ka
teistele otsustajatele, teadlastele, ettevõtetele ja Euroopa kodanikele
üldiselt, sest tegemist on avaliku hüvega, mille eest maksavad kodanikud ja
ettevõtted, kes peaksid osutatavatest teenustest võrdselt osa saama. Et taristu
seda rolli täidaks, peab see rajanema asjakohasel kontseptuaalsel raamistikul,
mis ühest küljest tagab selle, et see sobib erinevateks otstarveteks, ning
teisest küljest võimaldab kohaneda kasutajate muutuvate vajadustega tulevikus.
Statistilise teabe taristu on esitatud
järgnevalt.
STATISTILISE
TEABE TARISTU
Selgitus
Andmed:
Statistikaametite traditsioonilisel moel kogutud andmed (valikuuringud,
loendused jne)/ andmed teistest allikatest, mida kasutatakse statistika
eesmärgil. Teavet mugandatakse nii, et see vastaks erinevate
poliitikavaldkondade vajadustele, nt tööturg, migratsioon või põllumajandus.
Mõiste hõlmab ka
andmeid, mis on kogutud halduslikul eemärgil, kuid mida statistikaasutused
kasutavad statistika eesmärgil (enamasti nimetatakse neid haldusallikatest
saadud andmeteks).
Arvepidamissüsteemid:
koherentsed ja integreeritud arvepidamised, bilansid ja tabelid, mis põhinevad
rahvusvahelistel reeglitel. Arvepidamisraamistik võimaldab sidusust ja
võrreldavust; statistilisi andmeid saab koondada ja esitada vormis, mis on
mõeldud analüüsiks ja poliitika kujundamiseks.
Näitajad: näitaja on
keskse teema või fenomeniga seotud kokkuvõtlik teave, mis on tuletatud mitmest
täheldatud faktist. Näitajaid võib kasutada suhtelise olukorra kirjeldamiseks
või positiivsete või negatiivsete muutuste näitamiseks. Näitajad on tavaliselt
otsesed sisendid ELi ja globaalsete poliitikavaldkondade puhul. Strateegilistes
poliitikavaldkondades on näitajad olulised eesmärkide püstitamiseks ja nende
saavutamise seireks.
Selle üldsüsteemi sees tehakse ESPs vahet
kolmel statistilise teabe rühmal: Ettevõtlus; Kodanike Euroopa; ning
georuumiline, keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika.
ELi ja globaalsed poliitikavaldkonnad määravad nõuded statistikale, millele ESP üritab vastata muudetud
struktuuri ja sellega seotud tootmisprotsessi abil. Seetõttu kajastuvad kõik
ELi ja globaalse poliitika valdkonnad statistikataristu erinevates
komponentides ja neid kaetakse ESP erimeetmete abil. Järgnevatel aastatel
määratletavad uued poliitikavaldkonnad kaetakse uute näitajate/arvepidamiste
tuletusviiside loomisega, mis põhinevad kolme samba sees toodetud
statistiliselt teabel.
STATISTILINE
TEAVE – STRUKTUUR JA DÜNAAMIKA
Eesmärgid
Programmi üldeesmärk on, et Euroopa
statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine
pakkuja, mida soovitakse saavutada järgmiste erieesmärkide abil:
–
Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja
prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks;
–
Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut tootmismeetodit,
eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
–
Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa
statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust
ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul.
Erieesmärgid on jaotatud järgmistesse
prioriteetide valdkondadesse: Eesmärki 1 hõlmab „I. Statistilised väljundid”,
eesmärki 2 „II. ELi statistika tootmismeetodid” ja eesmärki 3 „III.
Partnerlus”.
I.          STATISTILISED VÄLJUNDID
NÄITAJAD
1.1.      EUROOPA 2020
2010. aasta
juunis Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku
ja kaasava majanduskasvu strateegia on märkimisväärselt mõjutanud Euroopa Liidu
strateegilist kava ja riikide poliitikat järgnevatel aastatel. Strateegia
hõlmab mitmeid peamisi eesmärke ja juhtalgatusi, mille kohta peab ESS pakkuma
statistilisi näitajaid mitmes valdkonnas (nt innovatsiooni, teadus- ja
arendustegevuse tingimuste parandamine, tööhõive edendamine, ELi kliimamuutuste
ja energiaeesmärkide täitmine, ressursitõhusus, haridustaseme tõstmine (k.a
õpialane liikuvus), aktiivse ja tervena vananemine ning sotsiaalse kaasatuse
parandamine vaesuse vähendamise abil).
Eesmärk:
Pakkuda kvaliteetset statistilist teavet
Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia
seireks.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Uuendatakse Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste
eesmärkide näitajaid (tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni,
energia/kliimamuutuste, hariduse, keskkonna, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse
kaasatuse valdkondades), mis on kättesaadavad Eurostati veebisaidil.
·
Luuakse statistika Euroopa 2020. aasta strateegia
juhtalgatuste rakendamise seire hõlbustamiseks.
·
Luuakse täiendavad näitajad Euroopa Liidu
majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eel- ja järelhindamiseks.
1.2.      MAJANDUSE JUHTIMINE
Kriis ja pinged finantsturgudel on rõhutanud
vajadust tugevdada liidu majanduse juhtimist. EL on juba astunud majanduse
juhtimise ja koordineerimise valdkonnas olulisi samme, millest osadel on suur mõju
statistikale lisaks käimasolevatele statistikameetmetele.
Eesmärk:
Luuakse uut ja
parandatakse olemasolevat statistilist teavet, mis on oluline ELi otsustajatele
ja laiemale avalikkusele seoses ELi majanduse juhtimise tugevdamise ja
integreerimisega ning järelevalvetsükliga, millega lõimitakse stabiilsuse ja
kasvu pakti ning majanduspoliitikat.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Luuakse statistilist teavet makromajandusliku
tasakaalustamatuse tulemustabeli jaoks ja selle analüüsiks.
·
Luuakse statistilist teavet stabiilsuse ja kasvu
pakti tõhustamiseks.
·
Luuakse näitajad konkurentsivõime arengu ja
saavutatud konkurentsivõime mõõtmiseks.
·
Tootmisahelas võetakse kasutusele tõhus
kvaliteedijuhtimine, mis hõlmab ka valitsemissektori rahanduse lähteandmeid ja
selle aluseks olevaid andmevooge liikmesriikides.
Eesmärk:
Pakkuda Euroopa
otsustajatele usaldusväärset statistikat ja näitajaid halduslikel ja
seadusandlikel eesmärkidel ning spetsiifiliste ELi poliitiliste kohustuste
seireks.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Määratletakse ja lepitakse kasutajatega kokku
halduslikel ja seadusandlikel eesmärkidel tehtava statistika reguleerimisala,
sealhulgas rahvamajanduse kogutulu ja käibemaksupõhiste omavahendite statistika
seire, struktuurifondid, ELi personalieeskirjadest tulenevad töötasud ja
pensionid ning lähetuskulude kaheaastased arvutused.
·
Määratletakse, rakendatakse ja selgitatakse neid
näitajaid käsitlev tõhus kvaliteedijuhtimise raamistik.
1.3       MAJANDUSE GLOBALISEERUMINE
Majanduskriisi mõju, piiriüleste voogude kasv
ja tootmisprotsesside killustumine on tõstnud esile vajaduse luua
globaliseerunud tootmisele sidusam raamistik ja seda paremini mõõta.
Eesmärk:
Parandada ELi otsustajate ja laiema avalikkuse
jaoks kättesaadavaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate
kohta käivaid näitajaid ja statistilist teavet.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Uuendatakse olemasolevaid ja arendatakse uusi
näitajaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate kohta,
sealhulgas loodusvarade vood ja sõltuvus nendest, mis on kättesaadavad
Eurostati veebisaidil.
·
Analüüsitakse üleilmseid väärtusahelaid, võimalusel
asjakohaste sisendite/väljundite tabelite abil, ning väliskaubandus- ja
ettevõtlusstatistikat, sealhulgas mikroandmete ühendamine.
ARVEPIDAMISRAAMISTIKUD
Komisjoni teatis „SKP täiendamine” ning
Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne on andnud uue hoo statistikasüsteemi kesksete
probleemide lahendamisele, eriti sellele, kuidas saada paremat statistikat
valdkondadevaheliste küsimuste kohta ning paremini integreeritud statistikat,
mis kirjeldaks keerulisi sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke
nähtusi laiemalt kui traditsioonilised majandustoodangu mõõtevahendid. Euroopa
arvepidamissüsteem (ESA) moodustab kogu majandusstatistika integreeritud ja
sidusa raamistiku, mida peaksid täiendama muud näitajad, et saada igakülgsemat
teavet poliitiliste otsuste tegemiseks.
2.1       MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE SUUTLIKKUS
Majanduskriis on suurendanud vajadust
kvaliteetsete makromajanduslike näitajate järele, et paremini mõista ja
analüüsida majanduse kõikumisi ning sellega lihtsustada otsuste tegemist.
Tootmise järjest suurenev globaliseerumine nõuab sidusa raamistiku loomist, mis
lihtsustab erinevate valdkondade statistika tõlgendamist ja integreerimist.
Eesmärk:
Täiendada majanduse suutlikkuse mõõtmist
globaliseerumise, elukvaliteedi, keskkonnasäästlikkuse, tervise, heaolu ja
sotsiaalse ühtekuuluvuse erinevate mõõdetega. Luua raamistik tootmise
globaliseerumise analüüsiks.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Toodetakse sissetulekute/tarbimise jagunemise
näitajad kodumajapidamiste kaupa (ühendades rahvamajanduse arvepidamise
koondnäitajad kodumajapidamisi käsitlevate uuringute andmetega).
·
Rakendatakse ja koostatakse rahvamajanduse
iga-aastased, kvartaalsed ja piirkondlikud arvepidamised ESA 1995/2010
kohaselt.
·
Koostatakse ajakohane ja kvaliteetne
hinnastatistika, eelkõige ühtlustatud tarbijahinnaindeksid.
·
Luuakse vähemalt kahe uue valdkonna satelliitkontod
(nt teadus- ja arendustegevus, tervis, sotsiaalne arvepidamine).
·
Luuakse andmebaas kasvu ja produktiivsuse
mõõtmiseks.
·
Luuakse kontseptuaalne raamistik tootmise
globaliseerumise analüüsiks.
Eesmärk:
Pakkuda keskseid makromajanduslikke ja
sotsiaalseid näitajaid ning Euroopa peamisi majandusnäitajaid ühtsete
kogumitena, mis vastaksid ELi ja üleilmse statistilise teabe nõuetele, ning
kohandada Euroopa peamisi majandusnäitajaid kasutajate uute vajadustega.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Arendatakse koordineeritult kesksete
makromajanduslike, sotsiaalsete ja säästva arengu näitajate tulemustabeleid.
·
Luuakse kesksete makromajanduslike ja sotsiaalsete
näitajate ning Euroopa peamiste majandusnäitajate ühtlustatuid metoodika.
·
Suurendatakse näitajate rahvusvahelist
võrreldavust.
·
Arendatakse töövahendeid, et näitajaid paremini
tõlgendada ja neist teavitada.
·
Luuakse eluaseme ja sellega seotud statistika kõigi
liikmesriikide kohta.
2.2       Keskkonnasäästlikkus
Keskkonna kaitsmine, säilitamine ja
parandamine praeguse ja tulevase sugupõlve jaoks ning kliimamuutuste mõjuga
võitlemine on Euroopas olulised poliitilised prioriteedid ning ELi
aluslepingute eesmärk. Poliitika kujundamiseks nendes küsimustes on vaja
statistilist teavet mitmest erinevast valdkonnast.
Eesmärk:
Pakkuda keskkonnalast arvepidamist ja
kliimamuutustega seotud statistikat, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid
selles valdkonnas.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Arendatakse välja keskkonnaalase arvepidamise sidus
süsteem rahvamajanduse arvepidamise nn satelliitkontona, mis annab teavet
järgmiste valdkondade kohta: paisangud atmosfääri, looduvarade ja vee reservid,
põhiliste ja kriitilise tähtsusega toorainete kaubandus, keskkonnamaksud ja
kulutused keskkonnakaitsele, võimaluse korral ka keskkonnasäästlik
majanduskasv/keskkonnaalased riigihanked.
·
Uuendatakse, arendatakse, toodetakse ja levitatakse
näitajaid, mis kirjeldavad teisest survet, kliimamuutuste mõju, sealhulgas
tervisele, ohtudele ja kohandumisele.
ANDMED
3.1       ETTEVÕTLUS
Paljud ELi poliitikavaldkonnad on suunatud
Euroopa ettevõtetele. Ettevõtted vastutavad ka alusandmete esitamise eest.
Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas mõttes ettevõtlusstatistika vastu suur,
et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka selleks, et Euroopa kodanikud ja
ettevõtted mõistaksid nende poliitikavaldkondade mõju, tehes vahet
suurettevõtetel, keskmise suurusega ettevõtetel (Mid-Caps) ja VKEdel, mille
kohta käiva üksikasjaliku ja ühtlustatud statistika vastu on järjest suurenev
nõudlus. Samal ajal on vaja vähendada haldus- ja vastamiskoormust.
Eesmärk:
Suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja
tulemuslikkust. Pakkuda kvaliteetset statistikat peamistes valdkondades, kus
ettevõtted on tähelepanu keskmes, nt ettevõtlusstatistika, lühiajalised
näitajad, investeeringud inimkapitali ja oskustesse, rahvusvahelised tehingud,
üleilmastumine, ühtse turu seire , teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon,
turism. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete kättesaadavusele kõrge
lisaväärtusega tööstus- ja teenussektori puhul.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Kasutatakse uuesti statistikasüsteemis või
ühiskonnas olemasolevaid andmed ning luuakse ühtne taristu ja töövahendid.
·
Pakutakse statistilist teavet ja näitajaid
aastapõhiselt ja aastasiseselt.
·
Pakutakse statistilist teavet, mis kirjeldab
Euroopa olukorda maailmas ning ELi suhteid muu maailmaga.
·
Pakutakse statistiliste teavet üleilmsete
väärtusahelate analüüsiks ning luuakse eurorühmaregister globaliseerumist
käsitleva valdkonnaülese teabe kogumiseks.
·
Tasakaalustatakse toote- ja teenuskaubanduse
andmeid, parandades teenuseid käsitlevate andmete saadavust ning võttes
meetmeid teenuseid ja tooteid käsitleva statistilise teabe tasakaalustamiseks.
·
Arendatakse välja ühtse turu seirevahendid, nt
toidukaupade hinnaseirevahend ja sellega seotud näitajad.
·
Pakutakse kvaliteetset statistikat innovatsiooni
ning teadus- ja arendustegevuse kesksete valdkondade kohta, kasutades paremini
patendiregistreid ning uurides täiendavalt individuaalseid mikroandmeid ja
kasutades neis statistika eesmärgil.
·
Pakutakse kvaliteetset statistikat turismi
pakkumise ja nõudluse kohta, optimeerides andmekasutust ning integreerides
turismiandmeid paremini teiste valdkondadega.
·
Ühtlustatakse andmekogumist kutsealase
täiendkoolituse kohta ettevõtetes.
3.2       Kodanike
Euroopa
ELi kodanikud on paljude ELi
poliitikavaldkondade keskmes. Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas tähenduses
sotsiaalstatistika järele suur, et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka
selleks, et aidata Euroopa kodanikel hinnata nende poliitikavaldkondade mõju
oma elule.
Eesmärk:
Pakkuda kvaliteetset statistikat
sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades, kus kodanikud on tähelepanu keskmes,
näiteks sotsiaalne ühtekuuluvus, vaesus, demograafilised probleemid (eelkõige
vanemad inimesed ja migratsioon), tööturg, haridus ja koolitus (sealhulgas
noorte õppimisega seotud liikuvus), kultuur, füüsiline aktiivsus, elukvaliteet,
ohutus, puuded, tarbimine, vaba liikumine ja ühtne turg, noorte liikuvus,
tehnoloogiline innovatsioon ja uued elustiilivalikud.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Luuakse Euroopa sotsiaalstatistika ühtne
alustaristu, mis hõlmab andmete kogumist erinevate uuringute abil ja
haldusallikatest.
·
Moderniseeritakse tööjõu-uuringuid ning tulu ja
elutingimuste uuringuid, millega seoses vaadatakse läbi kõigi
sotsiaaluuringute, eriti aga tööjõu-uuringute ning tulu ja elutingimuste
uuringute, sisu, ülesehitus ja andmekogumise aspektid (eelkõige andmekogumise
viis).
·
Pakutakse statistikat hariduse ja koolituse kohta
ning ratsionaliseeritakse ja moderniseeritakse täiskasvanuhariduse uuringut,
muutes selle regulaarseteks mooduliteks, mis vastavad haridust ja koolitust
käsitleva teabe vajadustele.
·
Pakutakse statistikat füüsilise aktiivsuse ja
kultuuri kohta.
·
Pakutakse statistikat ohutuse,[21] tervise[22] ja puuete kohta.
·
Viiakse ellu migratsioonistatistika ühtlustamise
tööprogrammi meetmed.
·
Luuakse elukvaliteedi näitajad ühiskonna arengu
mõõtmiseks.
3.3       georuumiline,
keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika
Statistika kombineerimine ruumiliste andmete
ja georuumilise analüüsiga annab uusi ja kaugeleulatuvaid võimalusi, mida ESS
raames täiendavalt uuritakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata spetsiifilistele
küsimustele, nagu konfidentsiaalsus ja statistiline valiidsus väikeseid
piirkondi käsitlevate hinnangute puhul.
Tulevikus on väga oluline kvaliteetne energia-
ja transpordistatistika, mis toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja
kliimamuutuste poliitikat.
Põllumajanduse tähtsus Euroopa
poliitikavaldkondade hulgas säilib ka ajavahemikus 2013–2017. Statistikatööd
mõjutab tugevalt pärast 2013. aastat toimuv ühise põllumajanduspoliitika
läbivaatamine. Keskseteks valdkondadeks on keskkond, bioloogiline mitmekesisus
/ ökosüsteemid, inimtervis ja ohutus ning sotsiaalne mõõde.
Eesmärk:
Toetada tõenditel põhinevat
poliitikakujundamist, kasutades paindlikumalt ja rohkem ruumilist infot, mis on
kombineeritud sotsiaalse, majanduslikum ja keskkonnaalase statistilise teabega.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Arendatakse, hooldatakse ja kasutatakse ühenduse
ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) ning eelkõige ELi geoinfoportaali.
·
Toodetakse geograafilist teavet, tehes koostööd ELi
programmidega maakasutusuuringute ja kaugseire puhul.
·
Võimaluse korral integreeritakse statistilist
teavet, luues sellega paindliku taristu suunatud aegruumiliseks analüüsiks.
Eesmärk:
Pakkuda kvaliteetset keskkonnastatistikat, et
toetada ELi poliitika kujundamist.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Luuakse keskne statistikakogum ressursside kohta
(prügi ja ringlussevõtt, vesi, toorainete leiukohad, ökosüsteemi teenused ja
bioloogiline mitmekesisus riiklikul ja võimaluse korral piirkondlikul tasandil)
ning keskne statistikakogum kliimamuutuste kohta, et hõlbustada selle mõju
leevendamist ning kohanemismeetmeid ja poliitikat kõikidel asjakohastel
tasanditel, alates kohalikust ja lõpetades ELi tasandiga.
Eesmärk:
Pakkuda kvaliteetset energia- ja transpordistatistikat,
et toetada ELi poliitikat.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Toodetakse ja levitatakse statistikat
taastuvenergia kohta.
·
Toodetakse ja levitatakse statistikat energia
säästmise /energiatõhususe kohta.
·
Toodetakse ja levitatakse statistikat transpordiohutuse,
reisijate liikuvuse, maanteeliikluse mõõtmise ja intermodaalse kaubaveo kohta.
Eesmärk:
Pakkuda säästvuse ja maaelu arenguga seotud
ning Euroopa strateegilisi eesmärke kajastavat kvaliteetset põllumajandus-,
kalandus- ja metsandusstatistikat ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika
arendamiseks ja seireks, võttes regulaarseid meetmeid statistika arendamiseks,
tootmiseks ja levitamiseks.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Vaadatakse läbi ja lihtsustatakse
põllumajandusandmete kogumist kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika
läbivaatamisega pärast 2013. aastat.
·
Uuendatakse põllumajandusandmete kogumist, eelkõige
eesmärgiga parandada andmete kvaliteeti ja ajakohasust.
·
Luuakse ja võetakse kasutusele maakasutuse ja
maakatte andmete haldussüsteem.
·
Võetakse kasutusele põllumajanduse
keskkonnanäitajate ühtne kogumissüsteem.
·
Andmed jaotatakse asjakohaselt piirkondadesse.
·
Luuakse ja levitatakse metsamajandust käsitlevaid
andmeid integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi metsandust
käsitleva osa põhjal (metsa pindala, kasvava puidu maht ja väärtus,
metsamajanduse ja metsavarumise arvepidamine).
II.        ELi
STATISTIKA TOOTMISMEETOD
ESS seisab praegu silmitsi mitmete
väljakutsetega: suurenev nõudlus kvaliteetse statistika järele, kasvav vajadus
keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, uute toimijate lisandumine
teabeturule, ressursside piiratus, vajadus vähendada vastajate statistilist
koormust ning teabevahendite mitmekesistumine. See tähendab, et Euroopa
ametliku statistika tootmis- ja levitamismeetodeid tuleb pidevalt kohandada.
1.         ESSi KVALITEEDIJUHTIMINE
Eesmärgid:
Rakendada ESSis kvaliteedijuhtimissüsteem, mis
põhineb läbivaadatud Euroopa statistika tegevusjuhisel, võtta kasutusele uued
seiremehhanismid, et hinnata vastavust tegevusjuhisele selle alusel, kuidas
liikmesriikidega kokkulepitud konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustusi
täidavad.
Tugevdada tegevusjuhise rakendamise heade
tavade vahetust ja tagada see, et kvaliteediaruanded vastaksid kasutajate
vajadustele.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Tegevusjuhist rakendatakse täielikult.
·
Liikmesriikidega lepitakse kokku konfidentsiaalsete
andmetega seotud kohustused.
·
Ühtlustatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi
kvaliteedi tagamise raamistikud.
·
Täidetakse kasutajate vajadused seoses
kvaliteediaruannetega.
2.         PRIORITEETIDE SEADMINE JA LIHTSUSTAMINE
Euroopa statistikasüsteemil on üks suur
väljakutse: kuidas tagada kvaliteetne Euroopa statistika, mis täidab suureneva
vajaduse statistika järele, kontekstis, kus liikmesriikide eelarved vähenevad
ja inimressursid ei suurene ei komisjonis ega ka liikmesriikides. Pidades
silmas ressursside piiratust nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, on
oluline tugevdada prioriteetide seadmise ja lihtsustamise meetmeid, mis nõuavad
pühendumist kõigilt ESSi partnereilt. Iga-aastaste tööprogrammide olulise osana
on võetud kasutusele prioriteetide seadmise mehhanism ja seda rakendatakse kogu
ESP 2013–2017 jooksul. Mehhanism sisaldab muu hulgas statistikanõuete
iga-aastast läbivaatamist, mis asendab haldusmehhanismi strateegilise
lähenemisviisiga, mis arvestab kasutajate, tootjate ja vastajate huve.
Eesmärk:
Rakendada ESSi
prioriteetide seadmise mehhanism, et lihtsustada aruandlusnõudeid ja suurendada
ESSi paindlikkust, et süsteem saaks kohaneda uute statistikavajadustega, võttes
arvesse tootjate piiranguid ja vastamiskoormust.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Määratletakse prioriteedid ja ressursid eraldatakse
neile vastavalt.
·
ESSi prioriteedid määratletakse iga-aastaste
tööprogrammide osana.
·
Iga-aastastes tööprogrammides võetakse arvesse
kasutajate ja tootjatega peetud konsultatsioonide tulemusi.
·
Kasutajatele teatatakse lihtsustatavad
statistikavaldkonnad ja andmekogumiskohustused, mida vähendatakse või mis
lõpetatakse.
3.         MITMEOTSTARBELINE STATISTIKA JA TOOTMISE TÕHUSTAMINE
Eesmärgid:
Võtta järk-järgult kasutusele ESSi ärimudel,
mis võimaldab ELi statistika integreeritumat tootmist; ühtlustada ja
standardida statistika tootmismeetodeid ja metaandmeid; suurendada
horisontaalset (statistikavaldkondade vahel) ja vertikaalset (ESSi partnerite
vahel) statistika tootmise protsessi integreeritust ESSis, pidades silmas
subsidiaarsuse põhimõtet; kasutada ja integreerida erinevaid andmeallikaid;
toota mitmeotstarbelist statistikat.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Kasutatakse paremini asjakohaseid haldusallikaid
kõikides statistikavaldkondades.
·
Määratletakse ja kasutatakse Euroopa statistika
uusi andmeallikaid.
·
Euroopa ja riikide statistikaasutused osalevad
tihedamalt haldusandmete kavandamisel.
·
Kasutatakse laialdasemalt statistilise sobitamise
ja andmete ühendamise tehnikaid, et suurendada ELi statistika pakkumist.
·
Kasutatakse Euroopa lähenemisviisi statistikale, et
vastata kiiresti poliitilistele vajadustele.
·
ESSi koordineeritud meetmetega ühtlustatakse ELi
statistika tootmise protsessi.
·
Täiendavalt ühtlustatakse erinevate
statistikavaldkondade statistikamõisteid.
·
Arendatakse ja rakendatakse paindlikku IT-taristut
ja tehnilisi standardeid, et parandada koostalitlusvõimet, andmete ja
metaandmete jagamist ning ühtset andmete modelleerimist.
·
Kasutatakse standardseid IT-vahendeid kõikide
statistikaprotsesside puhul.
·
Suurendatakse ühtlustatud metoodika (sealhulgas
segalähenemine andmekogumisele) ja ühtlustatud metaandmete kasutamist ja
kättesaadavust.
·
Tugevdatakse statistiliste äriregistrite rolli
kohana, kus säilitatakse kõiki ettevõtlusega seotud statistilisi üksusi, ning
neid kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise allikana.
Eesmärk:
Tagada ESSi toimimine ja sidusus tõhusa
koostöö ja teavitamise abil.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Partnerlusi ESSi sees toetatakse tõhusalt ja
tulemuslikult.
·
Määratletakse ja rakendatakse EESi koormuse ja töö
jaotamise protsess.
·
Arendatakse koostöövõrgustikke ning pannakse need
toimima.
4.         LEVITAMINE JA TEAVITAMINE
Eesmärgid:
Teha ESS esimeseks ELi statistika
andmeallikaks kõikidele kasutajatele, eelkõige avaõiguslikele ja erasektori
otsustajatele, pakkudes kvaliteetset statistilist teavet, mis põhineb Euroopa
statistikale vaba juurdepääsu põhimõttel.
Tõhustada ja laiendada dialoogi statistika
kasutajate ja tootjate vahel, et rahuldada kasutajate vajadused kvaliteetse
statistika järele. Kasutajate osalemine uute arenduste varajases etapis on
oluline ESSi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks.
Suurendada ja ratsionaliseerida levitatavate toodete
valikut, et rahuldada uusi tehnoloogiaid kasutavate kasutajate vajadusi.
Luua ESSi sees kulutõhus, integreeritud ja
turvaline taristu, mille abil pääseb ligi ametliku statistika
konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.
Alustada dokumentide tootmist avalikkusele.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Saavutatakse ESSi tuntus kui Euroopa statistika
kasutajate esimene andmete saamise koht.
·
Luuakse integreeritud turvaline taristu ELi
mikroandmetele juurdepääsuks.
·
Võetakse kasutusele süsteem, mis vastab kasutajate
vajadusele saada statistilistele teabele kohene juurdepääs ning nõuandeid selle
teabe tõlgendamiseks.
·
Levitatavaid tooteid kohandatakse kasutajate
vajadustega, kasutades uusi tehnoloogiaid.
·
Toodetakse rohkem statistilist teavet valdkondadevaheliste
küsimuste kohta.
·
Kasutatakse rohkem uusi levitamis- ja
teavitamistehnoloogiaid (nt SDMXi põhised).
·
Suurendatakse mikroandmekogumite pakkumist
statistiliseks uurimistööks.
5.         KOOLITUS, INNOVATSIOON JA TEADUSTEGEVUS
Eesmärgid:
Rahuldada ESSi
õppimis- ja arenemisvajadus, pakkudes koolituskursusi ning õppimis- ja
arenemisvõimalusi.
Tõhustada koostööd
ESSi liikmete vahel teadmussiirde ning parimate tavade ja ühtsete
innovaatiliste statistikatootmise lähenemisviiside vahetamise ja rakendamise
kaudu.
Korraldada
uurimisühenduste tegevust, osalust ja panust seoses statistilise tooteahela ja
ametliku statistilise teabe kvaliteedi parandamisega.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Arendatakse kraadiõpet (nt ametliku statistika
magistrikraad).
·
Pakutakse kasutajate vajadusele vastavat koolitust.
·
Kasutatakse uurimisprojektide tulemusi statistika
tootmisel ja levitamisel.
·
Saavutatakse ESSi tuntus kui statistika
uurimisühenduste esimene andmete saamise koht.
·
Tõhustatakse uurimisühenduste osalemist ametliku
statistika alases teadustegevuses.
·
Võetakse kasutusele asjakohased vahendid parimate
tavade vahetuseks ja ESSi ühiste lahenduste rakendamiseks.
III.       PARTNERLUS
PARTNERLUS ESSi SEES JA VÄLJASPOOL SEDA
Eesmärk:
Rakendada ESSi tõhusam haldusraamistik.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Rakendatakse läbivaadatud statistikaseadus ja otsus
Eurostati rolli kohta.
·
Võetakse vastu raammäärus, mis hõlmab kõiki
statistika valdkondi.
Eesmärk:
Tõhustada
Eurostati koordineerivat rolli Euroopa Liidu statistikaasutusena.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Eurostat osaleb kõikides komisjoni algatustes
seoses statistiliste aspektidega juba varases etapis.
·
Korraldatakse regulaarseid sidusrühmade dialooge
kõrgeimal juhtimistasandil.
Eesmärk:
Tugevdada koostööd Euroopa Keskpankade
Süsteemi ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes osalevad
andmete tootmises statistilistel või halduslikel eesmärkidel, ühiste projektide
ja koordineeritud arengu kaudu. Tagada Euroopa ja rahvusvaheliste standardite
ühtlus.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Rakendatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi
ühine kvaliteediraamistik.
·
Eurostat osaleb rohkem rahvusvaheliste
nõuanderühmade töös.
·
Määratletakse ja rakendatakse uued
koostöövõimalused.
·
Rakendatakse uued SNA,[23] ESA,[24] SEEA,[25] EEEA[26] ja maksebilansi käsiraamatud.
Eesmärk:
Edendada ja rakendada statistilise nõustamise
ja statistilise abi meetmeid riikides väljaspool ELi, kooskõlas ELi
välispoliitiliste prioriteetidega, keskendudes eelkõige laienemisele ja Euroopa
naabruspoliitikale.
Eesmärk
saavutatakse järgmiselt:
·
Tugevdatakse ESSi liidrirolli rahvusvahelisel
areenil.
·
Pakutakse kvaliteetset teavet ELi välispoliitika
jaoks.
·
Toetatakse komisjoni talitusi arengupoliitika ja
rahvusvahelise koostöö rakendamisel, nende suhetes rahvusvaheliste
organisatsioonidega ning Euroopast väljaspool asuvate piirkondade või riikidega
ühiste statistiliste huvide küsimustes.
·
Levitatakse asjakohast statistilist teavet, et
toetada laienemisprotsessi ja läbirääkimisi.
·
Minimeeritakse erandid uutele liikmesriikidele, mis
põhjustavad andmete puudumist.
·
EList väljaspool asuvate riikidega kirjutatakse
alla vastastikuse mõistmise lepingud/memorandumid.
·
Kavandatakse ja rakendatakse tehnilise koostöö
programme.
·
Tehniline abi suunatakse andmete ühtlustamisele ja
pakkumisele.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Kokkuvõte
hinnangulisest mõjust kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistikaprogrammi kohta
ajavahemikuks 2013-2017

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[27]

Statistika
(3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine)

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

þ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
tegevusest[28]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Käesolev
ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu prioriteetidega, sest käesoleva programmi
alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi
prioriteetsete poliitikavaldkondade rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud
poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
prioriteetides 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine,
kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja
üleilmastumine).

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 1: pakkuda kvaliteetset
statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks
ja hindamiseks
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403
– Statistilise teabe tootmine
Erieesmärk nr 2: Rakendada Euroopa statistika
uus tootmismeetod
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403
— Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
Erieesmärk nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi
sees ja väljaspool seda
3481
— Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
Täpsemad
eesmärgid esitatakse komisjoni iga-aastastes statistika tööprogrammides.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Mõju Euroopa Parlamendile ja nõukogule:
positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega, finantsperspektiividega ja
Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega; ESP kajastab vajadust statistilise
teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks; ESPs sisalduvad
mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike
vastamiskoormuse vähendamiseks. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud.
ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet.
Mõju komisjoni volinikele ja komisjoni talitustele: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega ja
finantsperspektiividega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida
on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks, ning ESP ühe osana rakendatakse
tõhus kvaliteedijuhtimine. ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist ning
tegevuspõhise eelarvestamise raamistikku ressursside jaotamisel.
Mõju riikide statistikaametitele (sealhulgas
statistikaametite peadirektoritele, ESS-komiteele, Partnerlusrühmale,
direktorite rühmale) ja teistele riiklikele statistika tootjatele: Positiivne,
sest ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning
ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Selles võetakse arvesse
ESSi strateegiat teatise rakendamise kohta. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega
seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet.
Mõju Euroopa statistika nõuandekomiteele, monetaar-, finants- ja
maksebilansistatistika komiteele ja muudele mitteinstitutsionaalsetele
kasutajatele: positiivne, sest ESP kajastab vajadust
statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks;
kasutajatele tagatakse, et statistika on eesmärgile vastav (õigeaegne ning
vastab poliitilistele vajadustele ja nõuetele).
Mõju Eurostatile: positiivne, sest ESP vastab
ELi statistika tootmist käsitlevale teatisele; ESP ühe osana rakendatakse tõhus
kvaliteedijuhtimine; ESP annab stabiilse raamistiku sidusaks ja struktureeritud
iga-aastaseks programmiks ja ressursside jaotamiseks ning selge pildi Eurostati
arengusuundadest; ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Määratleda
ettepaneku/algatuse rakendamise seires kasutatavad näitajad.
Kõigi
ESP 2013–2017 eesmärkide jaoks on loetletud peamised meetmed ja näitajad. ESP 2013–2017
eesmärke kavandatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides ning tulemusi
jälgitakse kogu programmiperioodi jooksul.
Programmi
üldeesmärgi täitmist, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat
käsitleva statistika peamine pakkuja, jälgitakse järgmiselt:
-
Eurostati kasutajate rahulolu-uuring ning eelkõige vastajate protsent, kes
hindavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti „väga heaks” või „heaks”.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Mitmeaastase
Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)3 artikli
13 lõige 1, milles on sätestatud, et Euroopa statistikaprogrammis tuleb esitada
raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks.
Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks
vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Ettepanekust kasusaajad on Euroopa
statistika kasutajad ja tootjad, s.t Euroopa Parlament ja nõukogu, komisjoni
peadirektoraadid, Euroopa Keskpank, riikide statistikaametid ja muud Euroopa
statistika tootjad, Euroopa statistika nõuandekomitee, monetaar-, finants- ja
maksebilansistatistika komitee ja muud mitteinstitutsionaalsed kasutajad ning
loomulikult ka laiem avalikkus.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Poliitiliste
otsuste tegijad ja turul tegutsevad ettevõtjad vajavad pidevalt statistilisi
andmeid, et teha otsuseid ning jälgida ja hinnata nende rakendamist. Statistika
loob olulise taristu, mille abil demokraatiad ja tänapäeva majandused saavad
kindlalt ja tõhusalt tegutseda. Euroopa Liit vajab oma missiooni täitmiseks hea
kvaliteediga statistilise teabe talitust. Euroopa statistika peab olema
usaldusväärne, ajakohane, poliitiliselt sõltumatu ning kasutajatele sobivas
vormis kättesaadav. Samas ei tohi andmete ettevalmistamine tekitada vastajatele
liigset ebamugavust ning nende kogumine peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõtetega.
Eurostat
on koostöös liikmesriikide statistikaametite ja teiste asutustega, kes
liikmesriikides vastutavad statistika arendamise, tootmise ja levitamise eest,
loonud partnerluse, mida nimetatakse ESSiks. Partnerlus hõlmab ka EMP riike.
Liikmesriigid koguvad andmeid ja koostavad statistikad nii enda kui ka ELi
jaoks.
ESS
toimib võrgustikuna, kus Eurostatil on juhtroll statistika ühtlustamisel
tihedas koostöös liikmesriikide statistikaametitega. ESSi tegevus keskendub
peamiselt ELi poliitikavaldkondadele ning nende laienedes on ühtlustamine
puudutanud peaaegu kõiki statistikavaldkondi.
ESS
lihtsustab teadmiste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel ning uute
tehnoloogiate, ühiste töövahendite ka koostöövõrgustike arendamist, et kasutada
paremini ära võimalikku sünergiat ja vältida dubleerimist ning sellega
sillutada teed kaasaegsele tootmissüsteemile, mis on valmis tuleviku
väljakutseteks.
Ühtlustamise,
kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha Euroopa Liidu
tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Praeguse
ühenduse statistikaprogrammi 2008–20124 peamine probleem on see, et
struktuur on kinnitatud viieks aastaks ning eesmärke on üksikasjalikult
kirjeldatud. Alates praeguse programmi vastuvõtmisest on toimunud aga olulisi
arenguid. Euroopa statistika tootmise õiguslik põhiraamistik on muutunud. Vastu
on võetud ELi statistika tootmist käsitlev teatis, millele järgnes ühine ESS
strateegia; jõustunud on Lissaboni leping; ametisse on asunud uus Euroopa
Komisjon (alates jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2014); vastu on võetud uued
poliitilised algatused (nt Euroopa 2020. aasta strateegia) ning tugevdatud on
ESSi juhtimisstruktuuri. Ükski neist arengutest ei kajastu praeguses
programmis. Osad programmi osad on vananenud ning eksisteerib lõhe kavandatud
ja tegelike tegevuste vahel. See vähendab programmi rakendamist käsitleva
aruandluse asjakohasust, sest paljud olulised tegevused programmis ei kajastu,
kuid samas tuleb aru anda tegevuste kohta, mida programmis on mainitud, kuid
mida enam ei teostata.
Euroopa
statistikaprogrammi ettevalmistamise käigus pakkus partnerlusrühma[29] 3. rakkerühm välja
mitmeaastase programmitsükli ajavahemikuks 2013–2017. Tehti ettepanek
suurendada ESSi partnerite (ESSi komitee, riiklike statistikaametite
peadirektorid, direktorite rühm ja Euroopa statistika nõuandekomitee) rolli
programmi ettevalmistamisel.
Samuti
tuleb mainida, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse 2003.–2007.
aasta statistikaprogrammi järelhindamise kohta[30]
sisaldas soovitusi tuulevasteks mitmeaastateks programmideks. Need olid:
Ühenduse statistikaprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammide vahelise
seose parandamine Ühenduse statistikaprogrammi tuleks
käsitleda raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks
aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse
statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui ühenduse
statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes tööprogrammides seda
selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need programmid ka rajanema
asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil.
Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise järelevalve parandamine Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks
kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul
piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta.
Komisjoni
aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012
vahehindamise kohta tõsteti esile järgmised punktid, mida tuleks tulevikus
arvesse võtta:
- Uute statistilise teabe vajaduste määratlemine. Vaja on integreeritumat lähenemisviisi, mille puhul kasutataks mitmeid
ja kombineeritud andmeallikaid ning ühtlustataks metoodikat, mõisteid ja
definitsioone.
- Partnerluse tugevdamine Euroopa statistikasüsteemis. Rõhutati vajadust luua liikmesriikidega rohkem erinevaid integreeritud
koostöömudeleid.
- Kontseptuaalne
lähenemisviis tegevusprioriteetide muutmisele ning ressursside
kättesaadavus ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks, et vähendada
vastamiskoormust ja tootjate kulusid.
Tasub
mainida, et praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 käsitleti Eurostati
siseauditi üksuse aruandes hindamiste kohta,[31]
milles leiti, et praegusel programmil puudub järelhindamine ning soovitati
selline hindamine tulevaste programmide puhul läbi viia kooskõlas
finantsmääruse[32]
(artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[33]
(artikkel 21).
Et
vältida liiga üksikasjalikust programmist tulenevaid piiranguid ning selleks,
et olla võimeline kohanema uute poliitiliste prioriteetide ja arengutega, on
ESP 2013–2017 kavandatud üldise vahendina, milles kirjeldatakse üldsõnaliselt
eesmärke ja võetavaid meetmeid, luues sellega üldraamistiku iga-aastaste
statistika tööprogrammide ettevalmistamiseks, kus on esitatud üksikasjalikud
eesmärgid ja meetmed.
ESSi
arengud ning ELi statistika tootmismeetodit käsitleva teatise rakendamine nõuavad,
et Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 keskenduks eelkõige tuleviku
väljakutsete lahendamisele ning nõudluse ja ressursside tasakaalustamisele.
Tugev ESSi partnerlus on ülimalt oluline ning seetõttu on käesoleva programmi
ettevalmistamisse lõimitud põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega.
Eelnevatele
kogemustele toetudes on võetud kasutusele mehhanismid, et tagada kavandamise ja
aruandluse sidusus, ühendades programmi eesmärgid paremini iga-aastaste
tööprogrammidega ning parandades programmi rakendamise järelevalvet ja
hindamist.
Ühenduse
statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise soovitusi on võetud arvesse ESP 2013–2017
eesmärkide ja näitajate sõnastamisel. Programmiga on ette nähtud
prioriteetide seadmise mehhanism, mis esitati ESSi komiteele 18. novembril 2010,[34] ning mille eesmärk on muuta
statistiliste nõuete prioriteete, et vähendada vastamiskoormust ja tootjate
kulusid.
Lisaks
tehti järelhindamine kooskõlas finantsmääruse[35]
(artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[36]
(artikkel 21).

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Samal
ajal praeguse ühenduse statistikaprogrammiga 2008–2012 rakendatakse
ajavahemikus 2009–2013 ka teist mitmeaastast programmi, nimelt Euroopa
ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS).
Programmide haldamise tõhustamiseks otsustas Eurostat tulevikus evida kahe
asemel üht mitmeaastast programmi. See tähendab, et ESP 2013–2017 hõlmab
ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke alates 2013. aastast ning
sotsiaalstatistika moderniseerimisega seotud meetmeid.
Lisaks
on Eurostatil koordineeriv roll Euroopa statistika tootmisel vastavalt
komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsusele 97/281/EÜ. Komisjoni
peadirektoraadid ja muud talitused kaasavad Eurostati juba varajases etapis oma
statistikaga seotud programmide ettevalmistamisse.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
þ Ettepanek/algatus hõlmab
ajavahemikku [01/01]2013–[31/12]2017
–
þ Finantsmõju
kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2013–2017 ning maksete
assigneeringutele ajavahemikus 2013–2021.
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[37]

þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[38]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele
asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ÜRO ja
Maailmapangaga.
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Ühenduse
statistikaprogrammist 2008–2012 saadud kogemuse alusel kaalutakse ühist eelarve
täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, vajaduse korral ja
piiratult, et toetada Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 eesmärkide
saavutamist.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Eurostati
strateegilise planeerimise üksus koos finants- ja õigusküsimuste üksusega
teostas ESP 2013–2017 eelhindamise ajavahemikus 2010. aasta oktoobrist 2011.
aasta aprillini vastavalt finantsmääruse sätetele kuluprogrammide kohta.
Eelhindamisega seoses konsulteeriti Eurostati ESP 2013–2017 ettevalmistamise
rakkerühmaga, mis koosnes kõigist Eurostati direktoraatide esindajatest üksuse
juhataja tasandil. Eelhinnang võeti vastu Eurostati direktorite kohtumisel 12.
aprillil 2011.
Eelhindamise
põhijäreldused kirjutati sisse seletuskirja ja finantsselgitusse. ESP loomisel
võeti arvesse varasemaid kogemusi ning need on esitatud finantsselgituse
punktis 1.5.3 „Varasematest samasugustest ettevõtmistest saadud kogemused”. ESP
eesmärgid on esitatud ettepanekus endas. Sidusrühmadega toimunud
konsultatsioonide tulemusi, erinevaid tegutsemisvõimalusi, kulutõhusust ja
riskianalüüsi on käsitletud seletuskirja punktis 2 „Huvitatud isikutega
konsulteerimise tulemused ja mõju hindamine”.
Ettepaneku
artiklis 2 on sätestatud, et ESP programmi rakendatakse komisjoni iga-aastaste
statistika tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Need
tööprogrammid koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega,
milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid
ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete
aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel
tehtud edusamme.
Aruandlusega
seoses on vastavalt Euroopa statistika määrusele ette nähtud vahearuande
koostamine, mis pärast ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa
Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis.
Pärast
programmiperioodi lõppu tehakse ESP kohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb
konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejärel saadetakse see 2018. aasta
lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Kavandatud
programmi haldusmeetod on tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ning piiratud määral ka ühine eelarve täitmine rahvusvaheliste
organisatsioonidega. Finantsilisest vaatenurgast rakendatakse programmi
lepingutega, mis sõlmitakse statistikale või informaatikateenustele
spetsialiseerunud ettevõtetega, ning toetustega, mida antakse peamiselt riikide
statistikaametitele. Euroopa statistikat käsitlev määrus (EÜ) nr 223/2009 lubab
nendele organisatsioonidele anda otsetoetusi.
Programmi
rakendamisega seotud ohud on seotud toetuste andmise haldamisega. Ühenduse
statistikaprogrammi 2008–2012 rakendamise kogemused on näidanud, et mõnedel
toetuse saajatel oli pidevalt probleeme dokumentide saatmisega, mis tõestaks
kulude toetuskõlblikkust.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Sisekontrolli
peamised elemendid on: iga finantstehingu menetluslike ja finantsaspektide
eelkontroll (seaduslikkus, korrakohasus, usaldusväärne finantsjuhtimine)
vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 47 lõikele 3. Eelkontroll
hõlmab tervet kulutsüklit, alates kavandamisest kuni assigneeringute ja
makseteni. Selle tarvis peavad kõik finantsprotsessis osalejad kasutama iga
finantstehingu puhul spetsiaalset kontrollnimekirja.
Lisaks
finantskorrale aitavad programmi eelarve rakendamisele kaasa ka asjakohane
järelevalve, finants- ja tegevusaruandlus, audit ja hindamine vastavalt
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning tagades, et peetakse kinni
seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuetest. Tagatakse eelnimetatud
kontrollivahendite vastastikune täiendavus, et vältida dubleerimist ning
võimaldada kulutõhusat kontrolli.
Lisaks
kõigi programmi alusel tehtud finantstehingute suhtes rakendatavale igakülgsele
ja kohustuslikule kontrollile, teostatakse toetuste haldamise puhul ka järgmisi
lisakontrolle. Eespool kirjeldatud eelkontrolle, mis põhinevad iga-aastasel
riskianalüüsil, täiendavad tõhustatud eel- ja järelkontrollid. Tõhustatud
eelkontrolli teostatakse valikuliselt, näiteks kontrollides süvitsi täiendavaid
dokumente enne kui tehakse kaasrahastatava toetuse lõppmakse. Alates 2005.
aastast saadud kogemusele tuginedes teostatakse ka järelkontrolle, et
kontrollida, kas eelarvest rahastatud toimingud on korrektselt rakendatud ning
eelkõige seda, ka järelkontrolliks kehtestatud kriteeriumid on täidetud.
Erilist rõhku pannakse halduskeerukuse vähendamisele, et seeläbi vähendada
toetuste haldamisega seotud vigade tõenäosust. Selle saavutamiseks
keskendutakse eelkõige suurematele projektidele (ja vähendatakse väiksemate
toetuste arvu), spetsiaalsetele auditeerimistõendite nõuetele ning
alternatiivsete maksevõimaluste rakendamisele, mis põhinevad tegelikel kuludes,
s.t et toetused on kindla suurusega ja kasutatakse ühikkulude astmestikku.
Kontrollide kulud ja tulud: Programmi
kontrollistrateegiaga arvatakse vähendavat mittevastavuse riski alla 2%, mis on
kooskõlas 2010. aasta tegevusaruandes esitatud hinnanguga. Pidades silmas, et
uue programmi sisekontrolli eesmärk on, et keskmine jääkveamäär on 2% kogu
programmiperioodi 2013–2017 kohta, siis peetakse sisekontrolli ja selle
maksumust asjakohaseks selle eesmärgi saavutamiseks. Eurostat on seisukohal, et
eespool osutatud tõhustatud eel- ja järelkontroll moodustavad umbes 1%
programmi eelarvest, mis on umbes sama kui eelmise programmi puhul. Kontrollide
olemuse ja intensiivsuse seisukohast teostatakse kohustuslikku eelkontrolli 100%
finantstehingute puhul (ühtlasi 100% eelarvest) vastavalt finantsmäärusele.
Nagu eespool nimetatud, teostatakse dokumentide süvakontrolli iga-aastase
riskianalüüsi kohaselt. See võib moodustada 4-6% eelarvest.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks
regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kehtestatakse pettusevastane
strateegia, mis on kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue
pettusevastase strateegiaga. Sellega soovitakse muu hulgas tagada, et kõik
pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue strateegiaga kooskõlas ning
pettuseriskide ohjamine on seadistatud riskivaldkondade ja adekvaatsete
lahenduste leidmisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgustikud ja
asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud Euroopa Statistikaprogrammiga
seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks.
Eurostat
on koostanud kontrollistrateegia 2013–2017, mis käib kaasas ESP rakendamisega.
Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja
riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste
tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid
teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

–
Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks
 Number [Kirjeldus…...….] || Liigendatud/liigendamata ([39]) || EFTA riigid[40] || Kandidaatriigid[41] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   ||   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
–
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks
 Number [Nimetus] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A || 29.0205 Euroopa statistikaprogramm 2013-2017 || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 1A || 29.010405 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik
arvnäitajad on esitatud jooksevhindades.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014)
 DG: ESTAT ||   ||   || Aasta 2013[42] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[43] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 ESTATi assigneeringud kokku || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Tegevusassigneeringud kokku || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Programmide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik
arvnäitajad on esitatud jooksevhindades.
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 DG: ESTAT ||
  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014)
 DG: ESTAT ||   ||   || Aasta 2013[44] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud  haldusassigneeringud[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 ESTATi assigneeringud || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Juhul kui
ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 DG: ESTAT ||
  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || KOKKU ||
 VÄLJUNDID ||
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   || Väljundi liik[46] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[47] pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || Erieesmärk nr 1 kokku || 90 || 24.210 || 85 || 24.694 || 67 || 21.270 || 62 || 21.704 || 58 || 22.129 || 362 || 114.007
 || ERIEESMÄRK nr 2: Rakendada Euroopa statistika uus tootmismeetod ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0.322 || 90 || 24.210 || 84 || 24.694 || 100 || 31.906 || 94 || 32.555 || 87 || 33.194 || 455 || 146.559
 || Erieesmärk nr 2 kokku || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || ERIEESMÄRK nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || Erieesmärk nr 3 kokku || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || KULUD KOKKU || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
 Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[48] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Muud halduskulud (IT, koosolekud, uuringud, lähetused, tellimused) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 KOKKU || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
r Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguliselt täistööajale taandatud töötajad

   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || - || - || - || - || -
  koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad:
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - peakorteris ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 KOKKU || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
29 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ülesanded hõlmavad peamiselt metoodikatööd ning samuti kavandatava määruse lisades kirjeldatud valdkondadega seotud statistilise teabe kogumist, kinnitamist, töötlemist ja avaldamist. Samuti seonduvad need Eurostati kahe tegevuspõhisel eelarvestamisel põhineva horisontaalse meetmega („Haldustoetus Eurostatile“ ja „Eurostati strateegia ja tegevuse koordineerimine“). ||
 Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnike ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
þ  ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga 2013. aasta assigneeringute puhul ning on kooskõlas
mitmeaastase finantsraamistikuga ajavahemikuks 2014–2020 assigneeringute puhul,
mis on seotud aastatega 2014–2017.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Ühenduse statistikale on 2013. aastaks kehtivas
mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud 53,8 miljonit eurot. Programmi rakendamine 2013. aastal on selle summaga kooskõlas.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[49].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Kokku
 Šveitsi osamakse || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
(a)
¨       omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[50]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               KOM(2009) 404 (lõplik), 10.8.2009.
[2]               Esitatud ESSi komitee istungil 20.5.2010, dokument nr 2010/05/6/EN.
[3]               ELT L 87, 31.3.2009,
lk 164.
[4]               Otsus nr 1578/2007/EÜ, ELT L 344, 28.
12.2007, lk 15.
[5]               KOM(2010) 2020 (lõplik).
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf, 3.9.2009.
[7]               Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ.
[8]               Riiklike statistikaametite direktorite konverentsid
toimuvad korra aastas ning seal arutatakse statistikaprogrammiga seotud
küsimuste ning Euroopa statistika tootmise meetodi ja protsessi üle.
Konverentsi korraldab igal aastal erinev liikmesriik ja seda juhatab korraldava
riigi statistikaamete peadirektor.
[9]               Stovepipe mudeli puhul toodetakse statistikat
mitmete paralleelsete protsesside käigus riikide (mõnel juhul isegi piirkondade)
ja valdkondade kaupa. Selle mudeli puhul vastab iga toote stovepipe
konkreetsele statistikavaldkonnale, koos selle juurde kuuluva
tootmissüsteemiga. Iga valdkonna puhul toimub kogu tootmisprotsess muudest
valdkondadest sõltumatult – alates uuringutest, jätkates andmete kogumise ja
töötlemisega kuni nende levitamiseni, ning igal valdkonnal on oma andmeesitajad
ja kasutajarühmad. Stovepipe mudelit võib täheldada ka
statistikavaldkondades, mis on reguleeritud Euroopa tasandil.
[10]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[11]             Ilma, et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja
Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 5 kohaldamist.
[12]             KOM(2010) 2020 (lõplik).
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[14]             KOM(2009) 404 (lõplik), 10.8.2009.
[15]             Esitatud ESSi komitee istungil 20.5.2010, dokument nr 2010/05/6/EN.
[16]             KOM(2011) 211 (lõplik).
[17]             Viidet õiguslikule alusele ajakohastatakse, kui uus kokkulepe
Euroopa Parlamendis vastu võetakse.
[18]             ELT L 73, 15.3.2008,
lk 13.
[19]             ELT L 332, 30.11.2006,
lk 21.
[20]             ELT L 340, 19.12.2008,
lk 76.
[21]             Selleks peaks Eurostat kasutama ELi rahastatud projekte,
nt Joint Action on Monitoring Injuries in Europe (JAMIE)
ja Injury Database (IDB).
[22]             Nagu on kokku lepitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2008 (rahvatervist ning
töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) raamistikus
(tervise seisund ja tervise determinandid, tervishoid, surma põhjused,
õnnetused töökohal, kutsehaigused).
[23]             Rahvamajanduse arvepidamise süsteem (ÜRO).
[24]             Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem.
[25]             Keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteem (ÜRO),
kavandatakse vastu võtta 2012. aastal.
[26]             Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteem
[27]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[28]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[29]             Partnerlusrühm koosneb ESSi kuuluvate riiklike
statistikaametite peadirektoritest, kelle ülesanne on ESSi edasi arendada,
hõlbustades eelkõige ESSi komitee tööd.
[30]             KOM(2009) 1 (lõplik).
[31]             Siseauditi üksuse auditiaruanne ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[32]             Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
konsolideeritud versioon.
[33]             Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002
konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa
ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
[34]             Esitatud ESSi komitee istungil 18 november 2010 (dokument
nr 2010/07/08b).
[35]             Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
konsolideeritud versioon.
[36]             Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002
konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa
ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
[37]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[39]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[40]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[41]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[42]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[43]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[44]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[45]             Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[46]             Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[47]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele.
„Erieesmärk/eesmärgid ...”
[48]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[49]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.
[50]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.