				|

		52013PC0507

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2013/14 /* COM/2013/0507 final - 2013/0236 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu määruses kalapüügivõimaluste kohta,
mis võetakse vastu iga aasta teisel poolaastal, ei ole enam sätestatud Biskaia
lahe anšoovisevaru lubatud kogupüüki, võttes arvesse selle kalavaru
bioloogilistest iseärasustest tulenevat erinevat aastast tsüklit ja selle kohta
antud teaduslikku nõuannet. Anšoovise lubatud kogupüük tuleb igal aastal
kindlaks määrata juulikuu paiku.
Nõukogu määrusega (EL) nr 694/2012 kehtestas
nõukogu kõnealuse kalavaru suhtes lubatud kogupüügi, mida kohaldatakse 1.
juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. Lubatud kogupüük ja selle jaotamine
asjaomastele liikmesriikidele tuleb nüüd kehtestada järgmise 12 kuu kohta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Võttes arvesse ühise kalanduspoliitika
eesmärke, mis on kehtestatud 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr
2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva
kasutamise kohta, tuleks püügivõimalused määrata kindlaks saadud teaduslike
nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning
tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise.
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee
(STECF) 2013. aasta juulikuu nõuandes Biskaia lahe anšoovisevaru kohta
käsitletakse 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 kestvat püügihooaega.
STECFi nõuande kohaselt on kõnealuse kudekarja
hinnanguline biomass ligikaudu 56 055 tonni. Võttes arvesse komisjoni 29. juuli
2009. aasta ettepanekut määruse kohta, millega kehtestatakse Biskaia lahe
anšoovisevaru ja selle varu püügi pikaajaline kava,[1] ning arvestades, et ettepaneku
aluseks olevas mõjuhinnangus on antud kõige värskem hinnang selle kalavaru
püügi võimalusi käsitlevate otsuste mõju kohta, määrati määrusega (EL) nr
694/2012 kindlaks kalavaru lubatud kogupüük vastavalt kõnealuses ettepanekus
sätestatud püügieeskirjale.
2013. aastal vaadati läbi Rahvusvahelise
Mereuurimise Nõukogu (ICES) poolt kasutatud metoodika ja bioloogilised
parameetrid, et hinnata anšoovisevaru seisukorda. Uue teadusliku teabe valguses
võib lähitulevikus osutuda otstarbekaks mitte ainult komisjoni 29. juuli 2009.
aasta ettepanekus sätestatud kehtivate püügikontrollieeskirjade läbivaatamine,
vaid sealjuures ka teiste kalamajandusmeetmete võimalik kasutuselevõtt. Sel
juhul võib esitada vastavad muudatusettepanekud. Kuni läbivaatamine veel
kestab, on otstarbekas jätkata kehtivate püügikontrollieeskirjade kohaldamist,
kuna on kindel, et tegemist on ajutise meetmega ning et eeskirjadega tagatakse
saagi prognoositavus ja stabiilsus kalandussektoris. Asjasse puutuv piirkondlik
nõuandekomisjon (edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon) on järginud
teaduslikke arenguid ning komisjoniliikmete mitteametlikest konsultatsioonidest
nähtub, et neile selline lähenemine sobib. Edelapiirkonna vete piirkondlik
nõuandekomisjon on seotud püügikontrollieeskirjadele ning mis tahes muudele
juhtimiseeskirjadele, näiteks reguleerimisperioodile uue hinnangu andmisega,
millega komisjon tegeleb oma teaduslikele nõuandvate asutuste kaudu.
Siit tulenevalt peaks lubatud kogupüük
hooajaks 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 kooskõlas eespool nimetatud
ettepanekus sätestatud püügieeskirjadega olema 17 100 tonni.
Nõukogul palutakse käesolev ettepanek
võimalikult kiiresti vastu võtta, et kalurid saaksid kavandada oma tegevust
uueks püügihooajaks.
2013/0236 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi
võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2013/14
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu on kohustatud
kehtestama kalapüügivõimalused iga kalavaru või kalavaru rühma kohta.
Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et
kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude või
kalavarurühmadega seonduva püügitegevuse suhteline stabiilsus, võttes
asjakohaselt arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ)
nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja
säästva kasutamise kohta) sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke[2].
(2)       Kalavaru asjakohase
majandamise eesmärgil ja lihtsustamiseks on asjakohane kehtestada Biskaia lahe
(ICES VIII alapiirkond) anšoovisevaru lubatud kogupüük ja liikmesriikide
kvoodid püügihooajaks, mis kestab 1. juulist kuni järgmise aasta
30. juunini, mitte kalendriaastal põhinevaks püügiperioodiks. Kõnealuse
püügi suhtes tuleks siiski kohaldada nõukogu määruse (EL) nr 39/2013
üldsätteid,[3]
milles käsitletakse kvootide kasutamise tingimusi.
(3)       Biskaia lahe anšoovisevaru
lubatud kogupüük püügihooajaks 2013/14 tuleks kehtestada saadud teaduslike
nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning
tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise.
(4)       Selleks et tagada Biskaia
lahe anšoovisevaru mitmeaastane majandamine, esitas komisjon 29. juulil 2009
määruse ettepaneku, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle
püügi pikaajaline kava. Arvestades, et mõjuhinnang, millel ettepanek põhineb,
annab kõige värskema hinnangu kalavarude majandamisalaste otsuste mõju kohta,
on otstarbekas kehtestada anšoovise lubatud kogupüük Biskaia lahes sellele
vastavalt. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2013. aasta
juulikuu nõuande kohaselt on kõnealuse kudekarja biomass hinnanguliselt 56 055
tonni. Järelikult peaks 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 kestvaks
püügihooajaks kehtestatav lubatud kogupüük olema 17 100 tonni.
(5)       Nõukogu 6. mai 1996. aasta
määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja
kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[4] artikli 2 kohaselt on vaja
kindlaks määrata, millisel määral kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud
meetmeid Biskaia lahe anšoovisevaru suhtes.
(6)       Pidades silmas püügihooaja
2013/14 algust ja iga-aastase püügiaruande esitamise vajadust, peaks käesolev
määrus jõustuma viivitamata ning seda tuleks kohaldada alates 1. juulist
2013,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes
1.           Anšoovisevaru lubatud
kogupüük Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 218/2009[5] määratletud ICES VIII
alapiirkonnas püügihooajaks 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014
ning selle jaotus liikmesriikide vahel on järgmine (eluskaal tonnides):
 Liik: || Anšoovis Engraulis encrasicolus || ICES püügipiirkond: || VIII (ANE/08.)
 Hispaania || 15 390 ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || 1 710 ||
 EL || 17 100 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 17 100 ||
2.           Lõikes 1 sätestatud
püügivõimaluste jaotuse ja nende kasutamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr
39/2013 artiklites 8 ja 10 sätestatud tingimusi.
3.           Lõikes 1 osutatud kalavaru
suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud analüütilist TACi. Kohaldatakse
kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4.
Artikkel 2
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid esitavad komisjonile nõukogu
määruse (EÜ) nr 1224/2009[6]
artiklite 33 ja 34 kohaselt ICESi VIII alapiirkonnas püütud anšoovisekoguste
lossimisandmed, kasutavad nad selleks kalavaru koodi „ANE/08.”.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juulist
2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               KOM(2009) 399 (lõplik).
[2]               EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
[3]               Nõukogu määrus (EL) nr 39/2013, 21. jaanuar 2013,
millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste
kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste
läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (ELT L 23, 25.1.2012, lk 1).
[4]               EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate
liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87,
31.3.2009, lk 70).
[6]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009,
millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade
järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002,
(EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ)
nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr
1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr
2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).


				|

		52014PC0585

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Ecuadorist pärinevate kaupade tariifse kohtlemise kohta /* COM/2014/0585 final - 2014/0287 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
17. juulil 2014 viidi lõpule läbirääkimised
Ecuadoriga seoses tema ühinemisega ELi ning Peruu ja Colombia vahel sõlmitud
kaubanduslepinguga. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti [kuupäev] Ecuadori
lepinguga ühinemist käsitlev protokoll (edaspidi „ühinemisprotokoll”).
Tarbetute kaubandushäirete vältimiseks
ühinemisprotokolli heakskiitmise ja kohaldamise menetluste lõpetamise ajal on
vaja tagada, et ühinemisprotokolli parafeerimise kuupäeval kohaldatavaid
tollimakse ei tõsteta ja et Ecuadorist pärit toodete suhtes ei kehtestata uusi
tollimakse. Selleks nähakse määruse ettepanekuga ette tollimaksude säilitamine
ühinemisprotokolli parafeerimise kuupäeval Ecuadori suhtes kehtinud tasemel.
Käesolevat määrust hakatakse kohaldama alates
1. jaanuarist 2015 ja seda kohaldatakse kuni kuus kuud pärast
ühinemisprotokolli jõustumist (või, vajaduse korral, selle ajutist kohaldamist)
või kuni 31. detsembrini 2016, olenevalt sellest, kumb on varasem. Nimetatud
ajavahemik on vajalik selleks, et anda piisavalt aega kõigi ühinemisprotokolli
kohaldamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimiseks nii ELis kui ka
Ecuadoris. Täiendavaid viivitusi võivad põhjustada ühinemisprotokolli üle
peetavad konsultatsioonid Colombia ja Peruuga ning nende heakskiidu saavutamine
enne, kui komisjon teeb otsuse esitada ettepanek ühinemisprotokolli
allkirjastamist ja ajutist kohaldamist ning sõlmimist käsitlevate nõukogu
otsuste kohta. Käesoleva määruse ja ühinemisprotokolli kohaldamise võimalikku
kuuekuulist kattumist peetakse vajalikuks, et võimaldada majandustegevuses
osalejatel uute tolliprotseduuridega kohaneda.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 207 lõige 2.
4.           MÕJU EELARVELE
Kavandatav määrus säilitab praeguse
turulepääsu korra ja seetõttu ei ole sellel ELi eelarvele täiendavat
finantsmõju. Määruse kohaldamata jätmisega kaasneks aga kogutavatest
tollimaksudest saadava tulu võimalik suurenemine,
mille ulatust on raske hinnata, kuid mis
oleks igal juhul suhteliselt väike. Ecuadori suhtes praegu kehtivast, 1.
jaanuaril 2015 aeguvast turulepääsu korrast tingitud kokkuhoid tollimaksude
pealt on suurusjärgus 215 miljonit eurot (2013. aasta kaubandusnäitajate
alusel). Ecuadori eksport ELi on väga kontsentreeritud ja 95 % nimetatud
kokkuhoiust tuleneb peamiselt viie tooterühma ekspordist, mille tollimaks on
keskmiselt 16 %. Seetõttu vähendaks neile toodetele erga omnes
tollimaksumäärade rakendamine oluliselt nende eksporti ELi, vähendades seega
veelgi praegust mõju ELi eelarvele.
2014/0287 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Ecuadorist pärinevate kaupade tariifse
kohtlemise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       26. juunil 2012 kirjutati
alla kaubanduslepingule (edaspidi „leping”) ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide ning teiselt poolt Peruu ja Colombia vahel. Nimetatud lepingu
artiklis 329 on sätestatud teiste Andide Ühendusse kuuluvate riikide võimalik
lepinguga ühinemine.
(2)       Pärast Ecuadori taotlust
taasalustada liiduga läbirääkimisi lepinguga ühinemiseks toimusid
läbirääkimised liidu ja Ecuadori vahel 2014. aastal. Läbirääkimiste tulemusena
parafeeriti [kuupäev] Ecuadori lepinguga ühinemist käsitlev protokoll (edaspidi
„ühinemisprotokoll”).
(3)       Pärast ühinemisprotokolli
parafeerimist on vajalik ajutine vastastikune kokkulepe, et luua
vabakaubanduspiirkond Ecuadoriga ja vältida tarbetuid kaubandushäireid.
Seetõttu ei tõsteta alates 1. jaanuarist 2015 ühinemisprotokolli parafeerimise
kuupäeval kohaldatavaid tollimakse ja Ecuadorist pärinevate toodete suhtes ei
kehtestata uusi tollimakse.
(4)       Selleks nähakse käesoleva
määrusega ette tollimaksude säilitamine [ühinemisprotokolli parafeerimise
kuupäeval] Ecuadori suhtes kehtinud tasemel alates 1. jaanuarist 2015.
(5)       See meede ei piira nõukogu
määruste (EÜ) nr 597/2009[1],
1225/2009[2]
ja 260/2009[3]
alusel võetud meetmeid.
(6)       Käesoleva määruse alusel
võimaldatud tariifse kohtlemise kohaldamise tingimuseks on, et Ecuador peaks
hoiduma uute tollimaksude või muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste
piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärineva
impordi suhtes ning olemasolevate tollimaksumäärade või muude maksude
suurendamisest või mis tahes muude piirangute kehtestamisest alates
[ühinemisprotokolli parafeerimise kuupäev].
(7)       Tagamaks, et Ecuadori täidab
ka edaspidi kohustusi, mille ta on võtnud seoses põhiliste inimõigusi,
töötajate õigusi, keskkonnakaitset ja head valitsemistava käsitlevate
rahvusvaheliste konventsioonidega, peaks nimetatud meetme kohaldamine sõltuma
nende konventsioonide jätkuvast ja tõhusast rakendamisest.
(8)       Pettuseohu vältimiseks peaks
Ecuadori suhtes käesoleva määrusega ette nähtud tariifse kohtlemise tingimuseks
olema toodete päritolureeglite ja nendega seotud menetluste järgimine.
(9)       Vaja on ette näha ühise
tollitariifistiku maksumäärade kehtestamine mis tahes Ecuadorist pärinevate
toodete suhtes, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi
samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus, tingimusel
et komisjon on seda uurinud.
(10)     Juhul kui mõnda käesolevas
määruses sätestatud tingimust ei täideta, peaks komisjonile olema antud
rakendamisvolitused määrusega sätestatud tariifne kohtlemine ajutiselt kas
täielikult või osaliselt peatada. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[4].
(11)     Käesolevat määrust
kohaldatakse kuni kuus kuud pärast ühinemisprotokolli jõustumist või
ühinemisprotokolli asjaomaste sätete ajutise kohaldamise kuupäevani ja mitte
kauem kui 31. detsembrini 2016,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)           „tariifne kohtlemine” – Ecuadorist
pärinevate kaupade suhtes kohaldatav tollimaks ja kohtlemine, nagu on
sätestatud artiklis 2;
b)           „ühise tollitariifistiku
maksumäärad” – nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87[5]
(muudetud redaktsioon) I lisa teises osas kindlaks määratud tollimaksumäärad,
välja arvatud tariifikvootide raames ettenähtud maksumäärad;
c)           „Ecuadorist pärinev(ad)
toode(tooted)” – toode/tooted, mis vastab/vastavad nõukogu määruse (EMÜ) nr
2913/92[6]
II jaotise peatükis 2 sätestatud päritolunõuetele ning on olenevalt taotletud
tariifsest kohtlemisest kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93[7] 1. peatüki IV jaotise
artikliga 2 või 1. jaotise peatükiga 2.
Artikkel 2
Tariifne kohtlemine
1.           [Ühinemisprotokolli
parafeerimise kuupäeval] Ecuadorist pärinevate toodete suhtes kohaldatavaid
tollimakse ei tõsteta ja nimetatud toode suhtes ei kohaldata uusi, pärast
nimetatud kuupäeva kehtestatud tollimakse.
2.           Lõikes 1 sätestatud tariifse
kohtlemise kohaldamine ei piira määruste (EÜ) nr 597/2009, 1225/2009 ja
260/2009 alusel võetud meetmeid.
Artikkel 3
Tariifse kohtlemise
kohaldamise tingimused
Artiklis 2 nimetatud tariifse kohtlemise kohaldamine eeldab, et
täidetud on järgmised tingimused:
a)           artikli 1 lõikes c sätestatud
päritolureeglite ja nendega seotud menetluste järgmine, kaasa arvatud
[ühinemisprotokolli parafeerimise kuupäeval] kohaldatavate tõhusa halduskoostöö
sätete järgimine;
b)           Ecuador hoidub uute tollimaksude või
muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või muude
samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärineva impordi suhtes, samuti
olemasolevate tollimaksumäärade või lõivude suurendamisest või mis tahes muude
piirangute kehtestamisest alates [ühinemisprotokolli parafeerimise kuupäev].
c)           Ecuador hoolitseb käesoleva määruse
lisas loetletud paktide, konventsioonide ja protokollide ratifitseerimise ja
nende tõhusa rakendamise eest ning nõustub reservatsioonideta aktsepteerima
aruandluskohustusi, rakendamise korrapärast järelevalvet ja läbivaatamist
kooskõlas ratifitseeritud paktide, konventsioonide ja protokollide sätetega;
d)           koostöö Euroopa Komisjoniga ja kogu
sellise teabe edastamine, mis on vajalik Ecuadori lõikes c nimetatud kohustuste
täitmise hindamiseks;
e)           Ecuador jätkab püüdlusi ühelt poolt
Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Peruu ja Colombia
vahelise kaubanduslepinguga ühinemise protokollile allakirjutamiseks ja selle
parafeerimiseks.
Artikkel 4
Ajutine peatamine
Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid artiklis 3 sätestatud
tingimuste täitmata jätmise kohta, võib ta vastu võtta rakendusakte, et
käesoleva määrusega ettenähtud tariifne kohtlemine kas kõigi või teatavate
Ecuadorist pärinevate toodete suhtes ajutiselt peatada. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel
5
Kaitseklausel
Kui Ecuadorist pärinevat toodet imporditakse
kogustes ja/või hindadega, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid
raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus,
võidakse kõnealuse toote suhtes taaskehtestada ühise tollitariifistiku
maksumäärad, järgides mutatis mutandis Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruses (EL) nr 19/2013[8]
kehtestatud menetluseeskirju.
Artikkel 6
Komiteemenetlus
1.           Käesoleva määruse artikli 4
rakendamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a
alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee
määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 7
Jõustumine,
kohaldamine ja aegumine
1.           Käesolev määrus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.           Käesolevat määrust
kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
3.           Käesolev määrus aegub kuus
kuud pärast ühinemisprotokolli jõustumist või, vajaduse korral, selle ajutist
kohaldamist või 31. detsembril 2016, olenevalt sellest, kumb on varasem. Juhul
kui käesolev määrus kaotab kehtivuse enne 31. detsembrit 2016, avaldab komisjon
Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 597/2009, 11. juuni 2009, kaitse
kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
(ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).
[2]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30. november
2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
[3]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009,
26. veebruar 2009, impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84,
31.3.2009, lk 1).
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011,
16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[5]               Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987,
tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L
256, 7.9.1987, lk 1).
[6]               Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).
[7]               Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993,
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 19/2013, 15. jaanuar 2013, millega rakendatakse ühelt poolt
Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu
vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev
stabiilsusmehhanism (ELT L 17, 19.1.2013, lk 1).
LISA
Artikli
3 lõikes c osutatud paktid, konventsioonid ja protokollid
ÜRO
ja ILO konventsioonid põhiliste inim- ja tööõiguste kohta
1.           Genotsiidi vältimise ja selle
eest karistamise konventsioon (1948)
2            Rahvusvaheline konventsioon
rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965)
3.           Kodaniku- ja poliitiliste
õiguste rahvusvaheline pakt (1966)
4.           Majanduslike, sotsiaalsete ja
kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt (1966)
5.           Konventsioon naiste
diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979)
6.           Piinamise ning muu julma,
ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane
konventsioon (1984)
7.           Lapse õiguste konventsioon
(1989)
8.           Sunniviisilise või
kohustusliku töö konventsioon, nr 29 (1989)
9.           Ühinemisvabaduse ja
organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, nr 87 (1948)
10.         Organiseerumisõiguse ja
kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsioon, nr 98 (1949)
11.         Konventsioon mees- ja
naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest, nr 100 (1951)
12.         Sunniviisilise töö kaotamise
konventsioon, nr 105 (1957)
13.         Konventsioon, mis käsitleb
kutsealal ja muus töövaldkonnas diskrimineerimise keelustamist, nr 111
(1958)
14.         Konventsioon, mis käsitleb
vanuse alammäära tööle lubamisel, nr 138 (1973)
15.         Lapsele sobimatu töö ja muu
talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsioon, nr 182
(1999)
Konventsioonid
keskkonna ja valitsemistava põhimõtete kohta
16.         Ohustatud looduslike looma- ja
taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (1973)
17.         Osoonikihti kahandavate ainete
Montreali protokoll (1987)
18.         Ohtlike jäätmete
riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1989)
19.         Bioloogilise mitmekesisuse
konventsioon (1992)
20.         Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
kliimamuutuste raamkonventsioon (1992)
21.         Cartagena bioohutuse protokoll
(2000)
22.         Püsivate orgaaniliste
saasteainete Stockholmi konventsioon (2001)
23.         Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll (1998)
24.         Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtne konventsioon (1961)
25.         Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni psühhotroopsete ainete konventsioon (1971)
26.         Narkootiliste ja
psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
konventsioon (1988)
27.         Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon (2004)


				|

		52015PC0046

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstavate esialgsete eelmaksete summat /* COM/2015/046 final - 2015/0026 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Uue komisjoni prioriteet on anda uut hoogu
töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamisele. Oma 2015. aasta
tööprogrammis lubas komisjon astuda samme, et edendada integratsiooni ja
konkurentsivõimet tööturul, ning võtta muu hulgas meetmeid, et toetada
liikmesriike noorte tööturule aitamisel. Käesolev ettepanek noorte tööhõive
algatuse kohta annab tunnistust soovist tegeleda selle prioriteediga
viivitamata.
Noorte tööhõive algatus võeti vastu pärast
2013. aasta veebruaris toimunud Euroopa Ülemkogul esitatud kõrgetasemelist
poliitilist üleskutset, et vähendada noorte enneolematult kõrget töötuse taset
teatavates Euroopa Liidu piirkondades, kus olukord oli eriti keeruline.
2013. aasta veebruaris toimunud ülemkogu kohtumisel ja selle järeldustes
rõhutati, et noorte tööhõive edendamist tuleb pidada esmatähtsaks. Euroopa
Ülemkogul tehti ettepanek toetada ELi eelarvest liikmesriikide jõupingutusi,
mille eesmärk on peatada noorte töötuse kasv. Noorte tööhõive algatuse eesmärk
on pakkuda noorte tööhõive edendamiseks täiendavaid rahalisi vahendeid
piirkondadele, kus noori töötuid on eriti arvukalt, ning rakendada sealhulgas
nõukogu soovitusi noortegarantii loomise kohta. Noorte tööhõive algatuse raames
antava toetuse sihtrühm on mittetöötavad ja mitteõppivad noored ning erinevalt
Euroopa Sotsiaalfondi toetusest, ei saa algatuse raames toetada süsteeme ja
struktuure. Noorte tööhõive algatus on osa Euroopa Sotsiaalfondi (ESF)
programmitööst ja võib hõlmata spetsiaalset rakenduskava või olla seotud
prioriteetse suuna või selle ühe osaga või mitme prioriteetse suunaga.
Kuna noorte tööpuuduse olukord vajas kiiresti
lahendamist, tegi komisjon ettepaneku rakendada erisätteid, mille kohaselt
seotaks kõik noorte tööhõive algatusele eraldatud vahendid kulukohustustega
juba 2014–2020 programmitöö perioodi esimese kahe aasta jooksul, et kiirendada
noorsoomeetmete võtmist, tagada meetmete ulatuslik rakendamine ja saavutada
kiireid tulemusi. Seetõttu peavad noorte tööhõive algatuse raames võetud
meetmed olema põhimõtteliselt rakendatud 2018. aasta lõpuks, mitte aastaks
2023 nagu muude meetmete puhul, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondidest (ESI fondid), sh Euroopa Sotsiaalfondist. Lisaks
otsustati, et noorte tööhõive algatuse raames on abikõlblikud alates
1. septembrist 2013 tehtud kulutused ning noorte tööhõive algatuse
sihtotstarbeliste eraldiste puhul ei ole riiklik kaasfinantseerimine vajalik.
Reguleerivas raamistikus aastateks 2014–2020 on ka muid sätteid, mille eesmärk
on kiirendada noorte tööhõive algatuse rakendamist.
Noorte tööhõive algatuse lühem rakendusperiood
tähendab, et algatuse edu Euroopa 7 miljoni töötu ja mitteõppiva noore
olukorra lahendamisel sõltub olulisel määral sellest, kui kiiresti suudetakse
algatust esimesel aastal kohapeal rakendada. Mis tahes viivitused noorte
tööhõive algatuse rakendamisel võivad seada ohtu liikmesriikide tegevuse ja
meetmed noorte töötuse vähendamiseks.
Euroopa Sotsiaalfondi määruse ja noorte
tööhõive algatuse vastuvõtmisest on möödunud aasta, kuid paraku ei vasta
tulemused esialgsetele ootustele. Noorte tööhõive algatuse vahendite
kulukohustustega sidumine perioodi alguses ning algatuse muud erimeetmed ei ole
taganud algatuse rahaliste vahendite kiiret kasutuselevõtmist. Peamiste
põhjustena tuuakse esile asjaolu, et läbirääkimised asjaomaste rakenduskavade
üle alles käivad ja liikmesriigid alles töötavad välja sobivat rakendamiskorda,
ametiasutuste võimekus projektikonkursside algatamiseks ja taotluste kiireks
menetlemiseks on piiratud ning eelmaksed ei ole piisavad vajalike meetmete
käivitamiseks. Liikmesriigid on selle küsimuse tõstatanud poliitilisel
tasandil. Mitu liikmesriiki on teatanud erinevatel tasanditel, sealhulgas
tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu
koosolekutel ning kahepoolsetel kohtumistel komisjoniga, et neil on suuri
raskusi meetmete rakendamise käivitamisel, sest toetusesaajatele eelmaksete
tegemiseks puuduvad piisavad vahendid. Euroopa Parlament omalt poolt väljendas
muret noorte tööhõive algatuse aeglase käivitamise suhtes. Olukord on eriti
terav kõrgeima noorte tööpuuduse määraga liikmesriikides, sest need seisavad
ühtlasi silmitsi ka suuremate eelarvepiirangute ja alarahastusega.
Noorte tööhõive algatuse 34st rakenduskavast
on komisjon vastu võtnud juba 28 ning lõpetanud läbirääkimised veel nelja
programmi osas, mis ootavad vastuvõtmist. Lisaks sellele võttis nõukogu
2014. aastal vastu mitu riigipõhist soovitust, milles kutsuti liikmesriike
üles suurendama jõupingutusi noorte töötuse vähendamiseks. Liikmesriigid on
taganud haldussuutlikkuse ja kehtestanud käesolevaks perioodiks programmi
rakendamise korra, komisjon on toetanud seda protsessi tehniliste suunistega.
Käesoleva ettepanekuga soovib komisjon astuda viivitamata samme seoses
liikmesriikide poolt tõstatatud küsimusega eelrahastamise kohta.
Ühissätete määruse kohaselt praegu kehtiv
esialgsete eelmaksete määr on osutunud ebapiisavaks, et korvata puuduvaid
rahalisi vahendeid. Võttes arvesse noorte tööhõive algatusega seotud
poliitilist tahet, on vaja toetada jõupingutusi, mis tagaksid noorte
vastuvõetamatult suure töötuse määra viivitamatu ja kiire vähendamise Euroopa
Liidus. Kohe pärast rakenduskava vastuvõtmist makstava esialgse eelmakse määr
on praegu 1 % liidu toetusest kõnealusele rakenduskavale (finantsabi
saavate liikmesriikide puhul on osutatud määr 1,5 %). Lisaks võib
liikmesriigile vahemakseid teha ainult vastavalt kuludele, mille toetusesaajad
on juba teinud ja mis on liikmesriigi poolt sertifitseeritud. Vahemaksed on
ette nähtud toetusesaajate kantud kulude hüvitamiseks. Seetõttu ei piisa
vahemaksetest, et toetusesaajatele ettemakseid teha.
Kirjeldatud olukord ning vaesuse või
sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate noorte arvu suurenemine eeldab selliste
täiendavate meetmete võtmist, mis arvestaksid noorte tööhõive algatuse
eripärasid. Noorte tööhõive algatuse võimalikult kiiret rakendamist peab
toetama mehhanismidega, mis suudaksid ka tegelikult tagada toimingute kiire
rahastamise programmitöö perioodi esimeste aastate jooksul. Noorte tööhõive
algatuse rakenduskavade elluviimisega seotud esialgsed eelmaksed peavad
eelkõige olema piisavad, et katta toetusesaajate poolt toimingute käivitamiseks
ja rakendamiseks tehtavaid kulutusi. Vastupidiselt muudele programmidele, mille
eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, toetatakse noorte tööhõive
algatust sihtotstarbelise eraldisega, mida rahastatakse ELi eelarvest. Noorte
tööhõive algatuse jaoks ettenähtud sihtotstarbeline eraldis on seega ainus
rahastamisallikas koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames
ning eraldise suhtes ei kohaldata riikliku kaasrahastamise nõuet. Käesoleva
ettepaneku kohaselt on kavas suurendada 2015. aastal noorte tööhõive
algatuse sihtotstarbelisest eraldisest makstavate esialgsete eelmaksete summat
kuni ligikaudu 1 miljardi euroni. Käesoleva ettepanekuga ei muudeta ESFist
noorte tööhõive algatuse rakenduskavadele tehtavate esialgsete eelmaksete
summat, samuti ei muudeta 2016. aastal noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelise
eraldise raames ette nähtud esialgsete eelmaksete summat. Lisaks ei mõjuta
ettepanek ka muudest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest
kaasrahastatavatele programmidele tehtavaid esialgseid eelmakseid.
Noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelisest
eraldisest tehtavate esialgsete eelmaksete suurendamist noorte tööhõive
algatusest toetust saavatele rakenduskavadele (sõltumata programmitöö vormist)
peetakse piisavaks ja noorte tööhõive algatuse suhtes kohaldatavate
erieeskirjadega täielikult kooskõlas olevaks. Lisaks on käesoleva ettepaneku
eesmärk ühtlustada noorte tööhõive algatuse ja ühtekuuluvuspoliitika
programmide eelmaksed ning võimaldada seega teha noorte tööhõive algatuse
raames eelmakseid samas ulatuses nagu tavaliselt muude programmide puhul. Seega
on ettepaneku eesmärk tagada võrdne kohtlemine noorte tööhõive algatuse ja
ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamisel.
Lisaks tohivad liikmesriigid vastavalt
ühissätete määruse artikli 81 lõikele 2 teha esialgseid eelmakseid
üksnes toetusesaajatele, kes rakendavad noorte tööhõive algatuse raames
toetatavaid programme, ning eelmaksed tuleb korraldusasutusele kättesaadavaks
teha viivitamata. Selleks et täiendavad eelmaksed tagaksid noorte tööhõive
algatuse viivitamatu rakendamise, nähakse nende rakenduskavade puhul käesoleva
ettepanekuga ette, et kui 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse
jõustumist ei ole komisjonile laekunud vahemaksete taotlusi, kus noorte
tööhõive algatusest antav liidu rahaline toetus moodustaks vähemalt 50 %
kogu täiendava eelrahastamise summast, tuleb täiendavad eelmaksed komisjonile
tagasi maksta.
Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu
võetud poliitilise kohustusega anda viivitamatut toetust noorte
integreerimiseks tööturule.
Oluline on ka see, et käesoleva ettepanekuga,
mille kohaselt suurendatakse ettemakseid liikmesriikidele, ei muudeta juba
kokku lepitud üldiste riiklike eraldiste summasid. Ettepaneku kohaselt tuleks
eraldised, mis on ELi eelarves noorte tööhõive algatuse jaoks juba ette nähtud,
üksnes varem välja maksta. Seega võimaldatakse liikmesriikidel käesoleva
ettepanekuga kasutada rahastamisvahendit paindlikumalt ja täielikumalt, mis
hõlbustab selle rakendamist ja kasutamist, et võtta meetmeid, mis toetavad
Euroopa noorte integreerimist tööturule luues näiteks töö-, õpipoisiõppe- ja
praktikakohti.
Kui käesolevat ettepanekut ei võeta vastu,
jätkub noorte tööhõive algatuse rakendamine väga suurte viivitustega, mis on
vastuolus Euroopa Ülemkogu üleskutsega võtta kiireloomulisi meetmeid. Hõlpsasti
kättesaadavate vahendite puudumine takistab tõsiselt oluliste ja vajalike
poliitikameetmete võtmist noorte integreerimiseks tööturule.
Sellega seoses on vaja programmitöö perioodi
alguses eraldada kiiresti rohkem vahendeid noorte tööhõive algatuse raames
toetatavate toimingute jaoks. Seetõttu on vaja suurendada noorte tööhõive
algatuse sihtotstarbelise eraldise esialgseid eelmakseid, mis võimaldaks
kiirendada noorte tööhõive algatuse rakendamist. Eelmaksete kavandatav määr
võimaldaks saada parimaid tulemusi, ületamata noorte tööhõive algatuse jaoks
ette nähtud eelarvet.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
Väliste sidusrühmadega ei ole konsulteeritud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Tehakse ettepanek lisada määrusele (EL)
nr 1304/2013 artikkel 22a noorte tööhõive algatuse raames toetust
saavatele rakenduskavadele antavate täiendavate esialgsete eelmaksete kohta.
4.           MÕJU EELARVELE
Kavandatud muudatus ei too kaasa muutusi
määruse (EL) nr 1311/2013 I lisas sätestatud mitmeaastase
finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastaste ülemmäärade osas.
Ettepanek ei mõjuta eelarvet programmitöö perioodil 2014–2020.
Noorte tööhõive algatuse kulukohustuste
assigneeringute jaotus aastate kaupa jääb muutumatuks.
2015. aastal noorte tööhõive algatuse
esialgseteks eelmakseteks vajalike maksete assigneeringute kasv kaetakse
täielikult 2015. aasta eelarves ESFi ja noorte tööhõive algatuse tarbeks
ette nähtud vahenditest. Seega ei põhjusta kavandatud muudatus aastate
2014–2020 eest maksmata nõuete võimalikku kuhjumist.
2015/0026 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, et
suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele
makstavate esialgsete eelmaksete summat
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 164,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Võttes arvesse noorte töötuse
püsivalt kõrget taset Euroopa Liidus, on loodud noorte tööhõive algatus, et
toetada enim mõjutatud piirkondade mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori. Et
saavutada kiireid tulemusi noorte töötuse vastu võitlemisel, on Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013[3] ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruses (EL) nr 1304/2013[4]
sätestatud võimalus noorte tööhõive algatusele eraldatud vahendite kiiremaks
kaasamiseks, muu hulgas nähakse ette kõikide vahendite kohustustega sidumine
programmitöö perioodi kahe esimese aasta jooksul, võimalus võtta vastu noorte
tööhõive algatuse rakenduskavad enne partnerluslepingu esitamist komisjonile
ning noorte tööhõive algatuse raames tehtud kulutuste rahastamiskõlblikkus
alates 1. septembrist 2013.
(2)       Riikide piiratud eelarvevõimalused
ja rahastamisvahendite vähesus programmitöö perioodi algetapis on põhjustanud
noorte tööhõive algatuse rakendamisel olulisi viivitusi. Määrusega (EL) nr 1303/2013
on kehtestatud esialgsete eelmaksete summade piirmäärad, et tagada
liikmesriikidele vahendid toetuse maksmiseks toetusesaajatele kohe
rakenduskavade elluviimise algusest peale. Noorte tööhõive algatuse raames
osutusid need summad ebapiisavateks, et tagada toetusesaajatele meetmete
rakendamiseks vajalike maksete tegemine.
(3)       Selleks, et leevendada
liikmesriikide eelarvepiiranguid programmitöö perioodi algetapis, võttes
arvesse kiireloomulist vajadust vähendada noorte töötust ja arvestades noorte
tööhõive algatuse eripära, oleks otstarbekas kehtestada määrust (EL) nr 1303/2013
täiendavad sätted, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust
saavatele rakenduskavadele 2015. aastal ette nähtud esialgsete eelmaksete
määra. Selleks et tagada, et liikmesriikidel oleks piisavalt vahendeid noorte
töötuse vähendamisele suunatud toimingute rakendamise eest vastutavatele
toetusesaajatele maksete tegemiseks, tuleks 2015. aastal eraldada noorte
tööhõive algatuse sihtotstarbelisest eraldisest täiendav summa esialgsete
eelmaksete tegemiseks noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele,
et täiendada vastavalt määrusele (EL) nr 1303/2013 makstud eelmakseid.
(4)       Selleks et tagada, et
täiendavaid esialgseid eelmakseid kasutataks noorte tööhõive algatuse koheseks
rakendamiseks, tuleks ette näha, et kõnealune summa makstakse komisjonile
tagasi, kui 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist komisjonile
esitatud vahemaksete taotlustes ei ole noorte tööhõive algatuse raames antav
liidu rahaline toetus piisaval tasemel.
(5)       Et käesolevas määruses
sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(6)       Määrust (EL) nr 1304/2013
tuleks seega vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrusele (EL) nr 1304/2013 lisatakse artikkel
22a:
„Artikkel
22a
Täiendavad
eelmaksed noorte tööhõive algatuse raames toetust saavate rakenduskavade jaoks
1.           Lisaks määruse (EL)
nr 1303/2013 artikli 134 lõike 1 punkti b kohasele
esialgsete eelmaksete summale eraldatakse 2015. aastal noorte tööhõive
algatuse sihtotstarbelisest eraldisest täiendav summa esialgsete eelmaksete
jaoks kõikidele noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele
rakenduskavadele, olenemata sellest, millist artiklis 18 sätestatud
programmitöö korraldust järgitakse, et suurendada kõnealusest eraldisest
tehtavate esialgsete eelmaksete määra 30 %ni.
2.           Lõike 1 kohaselt
makstavate täiendavate eelmaksete arvutamisel arvutatakse summast maha noorte
rakenduskavale kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 134
lõike 1 punktiga b noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelisest
eraldisest makstud summad.
3.           Kui 12 kuu jooksul pärast
käesoleva määruse jõustumist ei esita liikmesriigid komisjonile vahemaksete
taotlusi, mille kohaselt noorte tööhõive algatuse raames antav liidu rahaline
toetus moodustab vähemalt 50 % kogu täiendava eelrahastamise summast,
peavad liikmesriigid neile lõike 1 kohaselt makstud täiendavad eelmaksed
komisjonile tagasi maksma. Kõnealune tagasimakse ei mõjuta noorte tööhõive
algatuse sihtotstarbelisest eraldisest asjaomasele rakenduskavale makstava
toetuse summat.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                                                     Nõukogu
nimel
president                                                                                eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Kavandatud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL)
nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, et suurendada noorte
tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstavate
esialgsete eelmaksete summat
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[5]

4
Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus
040264
Noorte tööhõive algatus
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[6]
x Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Ei
kohaldata
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
Erieesmärk nr
Ei
kohaldata
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise struktuurile
Ei
kohaldata
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ei
kohaldata
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ei
kohaldata
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises perspektiivis
täidetavad vajadused
Ei
kohaldata
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Ei
kohaldata
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Ei
kohaldata
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Ei
kohaldata
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2015–31.12.2023
–
x Finantsmõju 2015. aastal
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[7]
¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
¨ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu
delegatsioonides;
–
¨  rakendusametite kaudu
x Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Ei kohaldata
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Ei
kohaldata
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Välja selgitatud ohud
Ei
kohaldata
2.2.2.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta
Ei
kohaldata
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
Ei
kohaldata
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Ei
kohaldata
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ………………………………..] || Liigendatud/liigendamata[8] || EFTA riigid[9]   || Kandidaatriigid[10]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1 Arukas ja kaasav majanduskasv || 04.0264 [Noorte tööhõive algatus]   || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Väljundi liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ………………………………..] || Liigendatud /liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
Kavandatud muudatus ei too kaasa muutusi
määruse (EL) nr 1311/2013 I lisas sätestatud mitmeaastase
finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastaste ülemmäärade osas.
Noorte tööhõive algatuse kulukohustuste
assigneeringute jaotus aastate kaupa jääb muutumatuks.
2015. aastal noorte tööhõive algatuse
esialgseteks eelmakseteks vajalike maksete assigneeringute kasv kaetakse
jaotise 4 (Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine) assigneeringutest,
mis on 2015. aasta eelarvega ette nähtud ESFi ja noorte tööhõive algatuse
tarbeks.
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
 Peadirektoraat: EMPL ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018[11] || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.0264 [Noorte tööhõive algatus]   || Kulukohustused || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || (2) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ei kohaldata ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || =2+2a +3 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || (5) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || =5+ 6 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Peadirektoraat: <…….> ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[13] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[14]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[15] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N [16] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[17] välja jäävad kulud   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Personali ja muude
halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi
poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud
assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate
assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase
vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
x Ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtustäistööaja ekvivalentides
 ||   || Aasta  N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||   ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18]   ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [19]   || – peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[20]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT C ..., ..., lk …
[2]               ELT C ..., ..., lk …
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi,
Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja
Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi,
Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
(EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa
Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr
1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).
[5]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[6]               Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2
punktile a või b.
[7]               Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Liigendatud assigneeringud / liigendamata
assigneeringud.
[9]               EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[10]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[11]             Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013
artikliga 136 peavad eelmaksed olema tõendatud (raamatupidamisarvestusest
välja kantud) koos noorte tööhõive algatuse deklareeritud kuludega
31. detsembriks 2018.
[12]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[13]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[14]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
kilomeetrites jms).
[15]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid
...”
[16]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[17]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[18]             AC = lepingulised töötajad, AL = kohalikud töötajad END =
riikide lähetatud töötajad, INT = renditud tööjõud, JED = noored eksperdid
delegatsioonides.
[19]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B...A read).
[20]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks)
korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.