Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0694

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta   (kodifitseeritud versioon)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.11.2006KOM(2006) 694 lõplik2006/0231 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUShaudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 2782/75 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas. 2782/752006/0231 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUShaudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta[5], eriti selle artiklit 2,võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta[6], eriti selle artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7],ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2782/75 haudemunade ja kodulindude tibude tootmise ja turustamise kohta[8] on korduvalt oluliselt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. 2782/75 põhjendus 12.  Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamiseks kodulindude suhtes on määrustes (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 sätestatud meetmed, mis aitavad kohandada pakkumist nõudlusele. 2782/75 põhjendus 23.  Kõnealused meetmed hõlmavad eelkõige kasutatud tootmisvahendite tundmisest lähtuvate lühi- ja pikaajaliste prognooside kasutuselevõtmise hõlbustamiseks mõeldud meetmeid ning pakendamise, veo ja märgistamisega seotud turustusnorme. 2782/75 põhjendus 3 (kohandatud)4.  Täpsed teadmised hauduma pandud munade ja  tegelikuks kasutamiseks ettenähtud  koorunud tibude arvu kohta, liigitatuna linnuliigi, -kategooria ja -tüübi alusel, võimaldavad prognoosida linnukasvatussaaduste turu arengut; sel eesmärgil tuleks sätestada ka aretus- ja paljunduskarjadega seotud statistiliste andmete kogumine. 2782/75 põhjendus 4 (kohandatud)5.  Turusuundumuste võimalikult täpseks ja kiireks prognoosimiseks tuleks hauduma pandud munade ja  tegelikuks kasutamiseks ettenähtud  koorunud ning turustatud tibudega seotud andmeid koguda regulaarselt. 3494/86 põhjendus 3 (kohandatud)6.  Inkubaatoritest välja võetud mune ja nende kasutamist käsitlevaid andmeid tuleks koguda korrapäraste ajavahemike järel. 2782/75 põhjendus 5 (kohandatud)7.  Lisaks sellele tuleb tähistada ühenduses toodetud haudemunad, et neid oleks võimalik eristada munadest, mille suhtes kohaldatakse nõukogu 19. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1028/2006 munade turustusnormide kohta[10]. Selliseks tähistamiseks tuleb ühenduses iga haudemuna  , mida kasutatakse tibude tootmiseks,  eraldi märgistada. 2782/75 põhjendus 6 (kohandatud)8.   Haudemunade ja teiste munade  selgeks eristamiseks tuleb haudemunad märgistada. 2782/75 põhjendus 7 (kohandatud)9.   Märgistamine oleks kohane ka väljaveo puhul , eelkõige toetuste andmise võimaluse tõttu. Vältimaks kaubanduse häirimist kolmandate riikidega, tuleb siiski arvesse võtta ka neis riikides kehtivaid tähistamist käsitlevaid sätteid, kuivõrd see on võimalik. 2782/75 põhjendus 8 (kohandatud)10.  Igale tootmisüksusele antav eraldusnumber, mis tembeldatakse haudemune sisaldavale pakendile, võib hõlbustada kõnealuste toodete turustamist ja käesoleva määruse järgimise kontrollimist. 2782/75 põhjendus 9 (kohandatud)11.  Nii turustamise kui ka kontrollimise suhtes on oluline märkida saatedokumentidele eelkõige tibude või haudemunade partii laadi ja päritolu käsitlevad andmed. Seepärast  peaksid  teatavad kõnealused andmed olema märgitud pakendile. 2782/75 põhjendus 10 (kohandatud)12.  Kõnealustele tootmisüksustele  tuleks  tagada, et kõik neid käsitlevad üksikasjalikud andmed on anonüümsed ja selle kohta kehtib statistiliste andmete salastatuse põhimõte. 2782/75 põhjendus 1113.  Tootmisüksused, kes oma vähese kaubandusliku tähtsuse tõttu ei mõjuta oluliselt üldisi statistilisi tulemusi ega turu arengut, tuleks vabastada käesoleva määruse järgimise kohustusest, 2782/75ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 3987/87 art 3 (kohandatud) 2916/95 art 1 lg 21. haudemunad – kaupade  NC- koodide  0407 00 11 ja 0407 00 19  alla  kuuluvate kodulindude munad, mis on mõeldud tibude tootmiseks ja mis on liigitatud linnuliigi, -kategooria ja -tüübi alusel ning tähistatud vastavalt käesoleva määruse sätetele;2. tibud – kaupade  NC-koodide  0105 11è1 , 0105 12  ja 0105 19  alla  kuuluvad eluskodulinnud kaaluga kuni 185 grammi, kes jagunevad järgmistesse kategooriatesse: 2782/75a) tootmistibud: tibud, kes kuuluvad ühte järgmistest tüüpidest:i) broilertibud: tibud, keda nuumatakse ja kes tapetakse enne, kui nad saavad suguküpseks;ii) munakanatibud: tibud, kes kasvatatakse üles toidumunade tootmiseks;iii) liha-munakanatibud: muna- või lihatootmiseks mõeldud tibud;b) paljundustibud: tootmistibude tootmiseks mõeldud tibud;c) aretustibud: paljundustibude tootmiseks mõeldud tibud;3. tootmisüksus — iseseisev tootmisüksus või mõne tootmisüksuse osakond, mis tegeleb ühega järgmistest tegevusvaldkondadest:a) aretusfarm: tootmisüksus, kus toodetakse aretus-, paljundus- või tootmistibude tootmiseks mõeldud haudemune;b) paljundusfarm: tootmisüksus, kus toodetakse tootmistibude tootmiseks mõeldud haudemune;c) haudejaam: tootmisüksus, kus hautatakse mune ja koorutatakse ning tarnitakse tibusid;4. võimsus — suurim haudemunade kogus, mida on võimalik panna samaaegselt inkubaatoritesse, koorumiskapid välja arvatud.Artikkel 2Haudemunade ja tibude turustamine ja vedu ning haudemunade inkubatsioon kaubanduslikel või ärilistel eesmärkidel on ühenduse territooriumil lubatud ainult juhul, kui järgitakse käesoleva määruse sätteid.Aretusfarmid ja muud paljundusfarmid, kus on vähem kui 100 lindu, ning haudejaamad, mille võimsus on vähem kui 1 000 haudemuna, ei ole kohustatud käesolevat määrust järgima.Artikkel 3Tootmisüksuse taotluse korral registreeritakse ta liikmesriigi määratud pädeva asutuse juures ja talle antakse eraldusnumber.Tootmisüksustelt, kes ei järgi käesoleva määruse sätteid, võib eraldusnumbri ära võtta. 2782/75 (kohandatud)Artikkel 4Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma territooriumil asuvate tootmisüksuste nimekirja, esitades iga tootmisüksuse eraldusnumbri, nime ja aadressi. Kõikidest muudatustest kõnealuses nimekirjas teatatakse liikmesriikidele ja komisjonile iga kvartali alguses.Artikkel 5 3494/86 art 2 p 11. Haudemunad, mida kasutatakse tibude tootmiseks, märgistatakse eraldi. 1994. aasta ühinemisakt art 29 ja I lisa lk 123 (kohandatud)2. Haudemune transporditakse eeskujulikult puhastes pakkides, mis sisaldavad üksnes ühest ettevõttest pärit ühte ja sama liiki, klassi ja tüüpi kodulindude haudemune ning millel on vähemalt  üks I lisa A osas sätestatud tähistest . 2782/75 3494/86 art 2 p 1 3.  Teatavates kolmandates impordiriikides kehtivate normide järgimiseks võivad väljaveoks mõeldud haudemunad ja nende pakendid olla varustatud käesolevas määruses sätestamata andmetega, tingimusel et ei ole ohtu neid käesolevas määruses või määruses (EÜ) nr 1028/2006 ja selle rakendusmäärustes sätestatud andmetega segi ajada. 1994. aasta ühinemisakt art 29 ja I lisa lk 123 (kohandatud)Artikkel 6Haudemune võidakse kolmandatest riikidest importida üksnes siis, kui nendele on vähemalt 3 mm kõrguste trükitähtedega märgitud päritoluriigi nimi ja  üks I lisa B osas sätestatud tähistest . Nende pakend peab sisaldama üksnes ühest ja samast päritoluriigist ning ühelt ja samalt saatjalt pärit sama liiki, klassi ja tüüpi kodulindude haudemune ning sellele peab olema märgitud vähemalt järgmine teave: 1994. aasta ühinemisakt art 29 ja I lisa lk 123a) munadel näidatud teave;b) kodulinnuliik, millelt munad on saadud;c) saatja nimi või ärinimi ja aadress. 3494/86 art 2 p 2Artikkel 7Igas haudejaamas peetakse ühte või mitut registrit, millesse kantakse liikide, kategooriate (aretus-, paljundus- või tootmiskari) ja tüüpide (liha või munade tootmine või mõlemad) kaupa järgmised andmed:a) munade haudumapaneku kuupäev, hauduma pandud munade arv ja haudemunad tootnud tootmisüksuse eraldusnumber;b) koorumispäev ja tegelikuks kasutamiseks ettenähtud koorunud tibude arv;c) inkubaatorist välja võetud hauduma pandud munade arv ja ostja isikuandmed. 3494/86 art 2 p 3 (kohandatud)Artikkel 8Inkubaatorist välja võetud hauduma pandud mune kasutatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Neid võib kasutada tööstusmunadena. 2782/75Artikkel 9 3494/86 art 2 p 41. Iga haudejaam teatab kord kuus liikmesriigi pädevale asutusele liikide, kategooriate ja tüüpide kaupa hauduma pandud munade ja tegelikuks kasutamiseks ettenähtud koorunud tibude arvu. 2782/75 (kohandatud)2. Vajaduse korral nõutakse lõikes 1 nimetamata tootmisüksustelt statistilisi andmeid aretus- ja paljunduskarjade lindude kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 17 lõikes 2  osutatud  korras vastuvõetud eeskirjadele ja tingimustele.Artikkel 101. Pärast artiklis 9 nimetatud andmete laekumist ja analüüsimist edastavad liikmesriigid komisjonile eelmise kuu andmetel põhineva kuukokkuvõtte niipea kui võimalik. 2782/75Lisaks märgitakse liikmesriikide esitatud kokkuvõtetes sama kuu jooksul sisseveetud ja väljaveetud tibude arv linnuliikide, -kategooriate ja -tüüpide lõikes.2. Komisjon võrdleb nimetatud andmete kokkuvõtteid ja kasutab neid. Ta teavitab sellest liikmesriike.Artikkel 111. Tibud pakitakse linnuliikide, -tüüpide ja -kategooriate kaupa.2. Karbid sisaldavad ainult ühest haudejaamast pärit tibusid ja neile on märgitud vähemalt haudejaama eraldusnumber.Artikkel 12Kolmandatest riikidest pärinevaid tibusid võib sisse vedada ainult juhul, kui nad on rühmitatud artikli 11 lõike 1 kohaselt. Karbid peavad sisaldama ainult samast päritoluriigist ja selleltsamalt saatjalt pärinevaid tibusid ja neile on märgitud vähemalt järgmised andmed:a) päritoluriigi nimi;b) kodulinnuliik, kellelt tibud pärinevad;c) saatja nimi või ärinimi ja aadress.Artikkel 131. Iga lähetatava haudemunade või tibude partii kohta koostatakse saatedokument, mis sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:a) tootmisüksuse nimi või ärinimi, aadress ja eraldusnumber;b) haudemunade või tibude arv liigitatuna linnuliigi, -kategooria ja -tüübi alusel;c) lähetuskuupäev;d) kaubasaaja nimi ja aadress.2. Kolmandatest riikidest sisseveetud haudemunade ja tibude partiide puhul tuleb tootmisüksuse eraldusnumber asendada päritoluriigi nimega.Artikkel 14Käesoleva määrusega nõutavad andmed kirjutatakse selgesti loetavalt.Need andmed ja saatedokumendid koostatakse vähemalt ühes ühenduse keeles.Artikkel 15Teatavates kolmandates impordiriikides kehtivate normide järgimiseks võib väljaveoks mõeldud pakenditele märkida käesolevas määruses sätestamata andmeid, tingimusel et ei ole ohtu neid käesolevas määruses sätestatutega segi ajada. 2782/75 (kohandatud)Artikkel 16Käesoleva määruse sätete järgimist kontrollivad iga liikmesriigi määratud asutused. Nende asutuste loetelu edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt  1. oktoobril 1975 . Teistele liikmesriikidele ja komisjonile teatatakse kõigist muudatustest selles nimekirjas.Artikkel 17Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastavalt vajadusele vastu kas määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 17 lõikes 2 või määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 17 lõikes 2  osutatud  korras. 2782/75Artikkel 181. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks artikli 9 kohaselt esitatud teabe anonüümsus ja salastatus.2. Registritesse kantud andmeid võivad kasutada ainult käesoleva määruse kohaldamise eest vastutavad ametiasutused.Artikkel 19Määrus (EMÜ) nr 2782/75 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga. 2782/75 (kohandatud)Artikkel 20Käesolev määrus jõustub  kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 2782/75Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja[...] 1994. aasta ühinemisakt art 29 ja I lisa p 123 (kohandatud) 2003. aasta ühinemisakt art 20 ja II lisa lk 561 LISA I  A osa  Artikli 5 lõikes 2 viidatud tähised -   Hispaania keeles:  „huevos para incubar”,-    Tšehhi keeles:  „násadová vejce”, -   Taani keeles:  „rugeæg”,-   Saksa keeles:  „Bruteier”,-    Eesti keeles:  „haudemunad”, -   Kreeka keeles:  „αυγά πρoς εκκόλαψιv”,-   Inglise keeles:  „eggs for hatching”,-   Prantsuse keeles:  „œufs à couver”,-   Itaalia keeles:  „uova da cova”,-    Lätis keeles:  „inkubējamas olas”, -    Leedu keeles:  „kiaušiniai perinimui”, -    Ungari keeles:  „keltetőtojás”, -    Malta keeles:  „bajd tat-tifqis”, -   Hollandi keeles:  „broedeieren”,-    Poola keeles:  „jaja wylęgowe”, -   Portugali keeles:  „ovos para incubação”,-    Slovakkia keeles:  „násadové vajcia”, -    Sloveenia keeles:  „valilna jajca”, -   Soome keeles:  „munia haudottavaksi”,-   Rootsi keeles:  „kläckägg”. B osa  Artklis 6 viidatud tähised -   Hispaania keeles:  „para incubar”,-    Tšehhi keeles:  „lķhnutķ”, -   Taani keeles:  „rugeæg”,-   Saksa keeles:  „Brutei”,-    Eesti keeles:  „haue”, -   Kreeka keeles:  „πρoς εκκόλαψιv”,-   Inglise keeles:  „hatching”,-   Prantsuse keeles:  „à couver”,-   Itaalia keeles:  „cova”,-    Lätis keeles:  „nkubācija”, -    Leedu keeles:  „perinimas”, -    Ungari keeles:  „keltetésre”, -    Malta keeles:  „tifqis”, -   Hollandi keeles:  „broedei”,-    Poola keeles:  „do wylęgu”, -   Portugali keeles:  „para incubação”,-    Slovakkia keeles:  „liahnutie”, -    Sloveenia keeles:  „valjenje”, -   Soome keeles:  „haudottavaksi”,-   Rootsi keeles:  „för kläckning”._____________ LISA IIA osaKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 2782/75 (EÜT L 282, 1.11.1975, lk 100) |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3485/80 (EÜT L 365, 31.12.1980, lk 1) |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3791/85 (EÜT L 367, 31.12.1985, lk 6) | ainult artikkel 2 |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3494/86 (EÜT L 323, 18.11.1986, lk 1) | ainult artikkel 2 |Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3987/87 (EÜT L 376, 31.12.1987, lk 20) | ainult artikkel 3 |Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1057/91 (EÜT L 107, 27.4.1991, lk 11) | ainult artikkel 1 |Komisjoni määrus (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49) | ainult artikli 1 lõike 2 teine taane |B osaMuutvad õigusaktid, mida ei tunnistata kehtetuks1994. aasta ühinemisakt2003. aasta ühinemisakt____________LISA IIIVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 2782/75 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 lõige 1 | Artikkel 2 esimene lõik |Artikkel 2 lõige 2 | Artikkel 2 teine lõik |Artiklid 3 ja 4 | Artiklid 3 ja 4 |Artikkel 5 lõige 1 | Artikkel 5 lõige 1 |Artikkel 5 lõige 2 algussõnad | Artikkel 5 lõige 2 |Artikkel 5 lõige 2 lõpusõnad | I lisa A osa |Artikkel 5 lõige 3 | Artikkel 5 lõige 3 |Artikkel 6 esimene lause algussõnad | Artikkel 6 esimene lause |Artikkel 6 esimene lause lõpusõnad | I lisa B osa |Artikkel 6 teine lause | Artikkel 6 teine lause |Artiklid 7 kuni 18 | Artiklid 7 kuni 18 |Artikkel 19 | _ |_ | Artikkel 19 |Artikkel 20 | Artikkel 20 |_ | II lisa |_ | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1)[6] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1)[7] ELT C [...], [...], lk [...].[8] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 100. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[9] Vt lisa II.[10] ELT L 186, 7.7.2006, lk 1.


title: Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviise (komisjoni esitatud)

text:
                EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                 Brüssel 08.10.2004
                                                 KOM(2004)644 lõplik
                                     Ettepanek
                               NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks
   pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla
        kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviise
                                 (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                         SELETUSKIRI
   Kolmandatest riikidest pärit veine, mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis
   ühenduse eeskirjades ei ole lubatud, ei tohi ühenduses ilma nõukogu vastava erandi
   kehtestamise otsuseta otsetarbimiseks pakkuda. Erandi kehtestamise kord on ette nähtud
   määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) artikli 45 lõikes 2. Argentinast
   pärit veinidele võidakse happesuse kontrollimiseks lisada õunhapet ja selline Argentinas
   lubatud veinivalmistamistava on Euroopa Liidus keelatud.
   Ühendus, keda esindab komisjon, ja Mercosur, kuhu kuulub ka Argentina, peavad praegu
   läbirääkimisi kahe poole veinivalmistustavade vastastikuse tunnustamise osas, et sõlmida
   veinikaubandust käsitlev leping. Kõnealused 2002. aastal alanud läbirääkimised on nüüd
   jõudnud lõppetappi. Et näidata komisjoni positiivset ja konstruktiivset suhtumist ning
   läbirääkimised kiiresti lõpetada, tundub asjakohane pikendada selle teatavate Argentina
   veinide jaoks olulise veinivalmistustava ajutist kasutusluba kuni läbirääkimiste tulemusel
   sõlmitava lepingu jõustumiseni, kuid mitte kauem kui 30. septembrini 2005. Leping peaks
   võimaldama Argentinal nimetatud tava alaliselt kasutada.
   Komisjon teeb ettepaneku lubada õunhappe sisaldust Argentina päritolu veinides kuni
   lõppevad ühenduse ja Argentina Vabariigi vahelised läbirääkimised veinikaubandust käsitleva
   lepingu sõlmimiseks, kuid mitte kauem kui 30. septembrini 2005.
ET                                              2                                                ET
 ---pagebreak---                                                   Ettepanek
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS
       millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks
       pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla
             kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviise
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise
   korralduse kohta,1 eriti selle artikli 45 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Erandina määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 45 lõikest 1 lubab nõukogu määrus (EÜ)
           nr 527/20032 ühendusse importida Argentinas toodetud veine, mille puhul on
           kasutatud veinivalmistustavasid, mis ühenduse eeskirjades ei ole lubatud. Antud luba
           kaotab kehtivuse 30. septembril 2004.
   (2)     Ühenduse ja Argentina vahel peetakse praegu läbirääkimisi veinikaubandust käsitleva
           lepingu sõlmimiseks, ühendust esindab komisjon. Läbirääkimised hõlmavad eelkõige
           kahe poole vastavaid veinivalmistamisviise, samuti geograafiliste tähiste kaitset.
   (3)     Et läbirääkimiste jätkamist lihtsustada, tuleks pikendada erandi kohaldamist, millega
           võimaldatakse Argentina territooriumil toodetud õunhappe lisandiga veinide
           ühendusse importimist kuni eespool nimetatud läbirääkimiste tulemusel sõlmitava
           lepingu jõustumiseni, kuid mitte kauem kui 30. septembrini 2005.
   (4)     Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 527/2003,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                  Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 527/2003 artikli 1 lõike 1 teises lõigus asendatakse kuupäev "30. september
   2004" kuupäevaga "30. september 2005".
   1
           EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262,
           14.10.2003, lk 13).
   2
           ELT L 78, 25.3.2003, lk 1 Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1776/2003 (ELT L 260,
           11.10.2003, lk 1).
ET                                                     3                                                   ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2004.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              Eesistuja
ET                                               4                                     ET
 ---pagebreak---                         FICHE FINANCIÈRE
   1.      LIGNE BUDGÉTAIRE:                                                               CRÉDITS:
           05 02 09                                                                        APB 05 :1 259 Mio €
   2.      INTITULÉ DE LA MESURE:
           Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 527/2003, autorisant l’offre et la
           livraison à la consommation humaine directe de certains vins importés d’Argentine, susceptibles
           d’avoir fait l’objet de pratiques œnologiques non prévues par le règlement (CE) n° 1493/1999.
   3.      BASE JURIDIQUE:
           Article 133 du traité
   4.      OBJECTIFS DE LA MESURE:
           Prolongation de la dérogation des vins argentins jusqu’au 30 septembre 2005.
   5.      INCIDENCES FINANCIÈRES                             PÉRIODE DE           EXERCICE         EXERCICE
                                                                 12 MOIS           EN COURS         SUIVANT
                                                                                2004            2005
                                                                (Mio EUR)          (Mio EUR)        (Mio EUR)
   5.0     DÉPENSES A LA CHARGE
           –       DU BUDGET DES CE                                 p.m.              p.m.             p.m.
           (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS)
           –       DES BUDGETS NATIONAUX
           –       D'AUTRES SECTEURS
   5.1     RECETTES
           –       RESSOURCES PROPRES DES CE                          –                 –                –
           (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE)
           –       SUR LE PLAN NATIONAL
                                                                 2006          2007         2008         2009
   5.0.1 PRÉVISIONS DES DÉPENSES                                   –             –            –            –
   5.1.1 PRÉVISIONS DES RECETTES                                   –             –            –            –
   5.2     MODE DE CALCUL:
           –
   6.0     FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE
           CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION                                                  OUI / NON
   6.1     FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU
           BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION                                                              OUI / NON
   6.2     NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE                                                     OUI / NON
   6.3     CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS                                               OUI / NON
   OBSERVATIONS:
   Il s’agit de la prolongation de la dérogation permettant à l’Argentine d’exporter du vin dans la Communauté.
   Cette mesure pourrait avoir des conséquences sur les dépenses communautaires, liées aux quantités
   supplémentaires de vin sur le marché. Toutefois, ces conséquences ne sont pas mesurables.
ET                                                          5                                                    ET


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0271

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2008/0531 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.8.2008KOM(2008) 531 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“),[1] kohaldamist teatava Taist pärit suhkrumaisi importi käsitleva menetluse suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuetega. |139 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 682/2007,[2] millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Asjaomast äriühingut ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Määrusega (EÜ) nr 682/2007 kehtestas nõukogu teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus kasutati valimit, arvestades vaatlusalust toodet eksportivate tootjate suurt arvu Tais. Valimis osalemist taotles 16 äriühingut, kelle hulgast valiti välja neli. Üks 12 valimist välja jäetud äriühingust, Kuiburi, esitas sellest hoolimata küsimustikule vastuse, kuna ta taotles individuaalset kohtlemist. Äriühingut ei uuritud individuaalselt ning pärast lõplike meetmete kehtestamist esitas ta hagi Esimese Astme Kohtule. Pärast seda, kui äriühing Kuiburi oli Esimese Astme Kohtule hagi esitanud, otsustas komisjon algatada uue uurimise Kuiburi individuaalseks kohtlemiseks. Lisatud ettepanek on kõnealuse uue uurimise algatamise tulemus. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega kehtestatakse Kuiburi suhtes individuaalne tollimaksumäär. Määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 96. aasta määrus (EÜ) nr 384/1996 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“). |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Nõukogu määrus (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ei võimalda riiklike otsuste tegemist. |332 | Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[3] ja eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED(1) Määrusega (EÜ) nr 682/2007[4] („lõplik määrus”) kehtestas nõukogu teatavate Taist pärit ning tavapäraselt CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 all deklareeritavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade („vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, valiti meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus Tai eksportivatest tootjatest valim.(2) Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul. Kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestati üleriigiline tollimaks 12,9 %, mis põhines valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmisel dumpingumarginaalil.B. KÄESOLEV UURIMINE(3) Pärast lõplike meetmete kehtestamist 30. augustil 2007 Taist pärit maisi impordi suhtes, esitas eksportiv tootja Kuiburi Fruit Canning Co., Limited (edaspidi „Kuiburi” või „äriühing”), keda ei valitud valimisse, kuid kes oli esitanud komisjoni küsimustikule täieliku vastuse ning taotlenud individuaalset kontrollimist, Esimese Astme Kohtule hagi. Hagis väitis äriühing, et teda oleks tulnud individuaalselt kontrollida.(4) Ilma et see mõjutaks ühenduse institutsioonide võetavat seisukohta, juhul kui taotleja peaks kohtuasja jätkama, otsustas komisjon dumpinguvastase uurimise omal algatusel osaliselt taasalgatada[5]. Taasalgatamine piirdus dumpingu uurimisega Kuiburi suhtes.(5) Komisjon teavitas uurimise osalisest taasalgatamisest ametlikult Kuiburit, eksportiva riigi esindajaid ja ühenduse toomisharu. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.(6) Komisjon püüdis kontrollida kõiki Kuiburi esitatud andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ja teostas äriühingu valdustesse kontrollkäigu.(7) Vastavalt lõplikus määruses sätestatule hõlmas dumpingu uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „uurimisperiood").C. TULEMUSED1. Dumping(8) Dumpingu arvutamiseks kasutati sama meetodit, mida kasutati valimisse kuuluvate äriühingute puhul, nagu on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1888/2006[6] (edaspidi „ajutine määrus”) põhjendustes 21–36 ja kinnitatud lõplikus määruses.Normaalväärtus(9) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt, kas äriühingu kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, võrreldes kogu selle eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele on omamaine samasuguse toote müügi kogumaht tüüpiline, kui äriühingu omamaine müügimaht ületab 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.(10) Tehti kindlaks, et samasugust toodet siseriiklikul turul ei müüdud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga ühendusse eksporditava tooteliigi tootmiskuludele, mida vajadusel korrigeeriti, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Nagu ka esialgse uurimise puhul, otsustati mitte määrata müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a, kuna ainult ühel valimisse kaasatud äriühingul oli olemas samasuguse toote tüüpiline omamaine müük. Seetõttu, samuti kooskõlas esialgse uurimisega, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks vastavalt artikli 2 lõike 6 punktile b, kuivõrd Kuiburil oli ette näidata tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sama üldkategooria toodete tüüpiline müük.(11) Teatatud tootmiskulud ning müügi-, üld- ja halduskulud leiti olevat alahinnatud ning need korrigeeriti enne nende kasutamist normaalväärtuse kindlaksmääramisel.(12) Pärast käesoleva menetluse aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist väitis Kuiburi, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel tuleb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Äriühing väitis, et artikli 2 lõike 6 punkti b ei saa kasutada, kuna muude toodete omamaine müük 1) sisaldas ka muud kui konservtoitu ja 2) ei olnud igal juhul tüüpiline. Esimese väite kohta võib öelda, et vaatlusaluse toote määratlus ei sisalda konkreetset mahuti liiki ja seega ei ole piiratud konservikarpidesse pakitud toodetega. Analoogia põhjal kohaldatakse seda sama üldkategooria toodete suhtes. Teise väite kohta tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 2 osutatud 5 % piirmäära kasutatakse samasuguse toote omamaise müügi tüüpilisuse kindlaksmääramiseks (võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse). Artikli 2 lõike 6 punkti b kohaldamiseks ei nõuta, et sama üldkategooria toodete müük moodustaks rohkem kui 5 % piiramäärast. Igal juhul on äriühingu sama üldkategooria toodete müük võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse märkimisväärne ja seega tüüpiline. Eespool esitatut silmas pidades ei saa äriühingu väiteid vastu võtta ning seetõttu kinnitatakse, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b.(13) Lisaks väitis Kuiburi, et kui müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b, tuleks korrigeerida kaubandustasandit normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kasumi suhtes, kuna äriühing müüb ühendusse jaemüüja kaubamärgiga tooteid ning omamaisel turul nii oma kaubamärgiga kui ka jaemüüja kaubamärgiga tähistatud tooteid. Selle kohta on oluline märkida, et Kuiburi on määratlenud müügikulud käibe põhjal. Seetõttu oli kasumi ning müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma samal tasemel igat liiki toodete müügi korral kõigil turgudel ning esitatud kasuminäitajad kajastasid vaid väikseid erinevusi müügi-, üld- ja halduskuludes. Seega ei saa tõestada, et esitatud näitajad kajastasid kaubandustasandi erinevusi. Järelikult ei ole kaubandustasandi korrigeerimine õigustatud ja Kuiburi väide lükatakse kõrvale.Ekspordihind(14) Kogu äriühingu müük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Nende müügitehingute puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende ühenduses asuvate sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.Võrdlus(15) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Juhul kui see oli võimalik ja õigustatud, võeti arvesse erinevusi transpordikuludes, käitlemiskuludes, komisjonitasudes ja laenukuludes.(16) Müügi-, üld- ja halduskulud, mida normaalväärtuse arvutamisel kasutati vastavalt eespool sätestatud meetodile, hõlmasid ka komisjonitasusid. Seega, kuigi selles osas vastuväiteid ei esitatud, tehti normaalväärtusele ilma taotluseta kohandus vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile e, et vähendada müügi-, üld- ja halduskulusid komisjonitasudega seotud kulude võrra.Dumpingumarginaal(17) Kuiburi dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.(18) Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril, on 14,3 %.2. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(19) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 peaks dumpinguvastase meetme tase olema piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule dumpinguhindadega impordi kaudu põhjustatud kahju, ületamata tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustamist vältiva hinna arvutamist on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120–122.(20) Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdava samasuguse toote mittekahjustavat hinda. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-hinnast ühenduse piiril.(21) Eespool kirjeldatud hinnavõrdlus näitas kahjumimarginaali 17,5 %.D. INDIVIDUAALSETE TOLLIMAKSUMÄÄRADEGA ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE(22) Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et äriühingu vaatlusaluse toote eksportimise suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem Kuiburi jaoks kindlaks määratud ja eespool põhjenduses 21 esitatud kahjumimarginaalist.(23) Seetõttu on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, 14,3 %. Et nõukogu määruse (EÜ) nr 682/2007 põhjenduse 57 kohaselt tuleks uurimises mitteosalevate äriühingute tollimaks määrata uurimises osalevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeima tollimaksuga samal tasemel, kehtestatakse kõnealuse tollimaksu tasemeks 14,3 %. Kuna aga uurimise taasalustamise eesmärk ei olnud Kuiburi valimisse kaasamine vaid Kuiburi individuaalne kontrollimine algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ei oleks asjakohane I lisas loetletud tootjate tollimaksu ümber arvutada.(24) Kuiburit ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimistulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 682/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand | 3,1 | A789 |Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand | 14,3 | A890 |Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai | 12,8 | A790 |River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd, Bangrak, Bangkok 10500, Thailand | 12,8 | A791 |Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai, Thailand 50120 | 11,1 | A792 |I lisas loetletud tootjad | 12,9 | A793 |Kõik muud äriühingud | 14,3 | A999” |Artikkel 2Nõukogu määruse (EÜ) nr 682/2007 I lisa asendatakse järgmisega:„Nimi | Aadress |Agro-on (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thailand |Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Thailand |Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand |Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand |Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand” |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 159, 20.6.2007, lk 14.[3] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[4] ELT L 159, 20.6.2007, lk 14.[5] ELT C 7, 12.1.2008, lk 21.[6] ELT L 364, 20.12.2006, lk 68.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0058

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta  /* KOM/2008/0058 lõplik - COD 2008/0026 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.2.2008KOM(2008) 58 lõplik2008/0026 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 638/2004 (liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta),[1] kannab eesmärki:-  vähendada ettevõtete arvu, kes vastavalt ühenduse õigusaktidele on kohustatud esitama aruanded ühendusesisese kaubandusstatistika süsteemi (Intrastati) kaudu, vähendades seeläbi statistilise aruandlusega seotud koormust;-  karmistada ühendusesisese kaubandusstatistika koostamise kvaliteedinõudeid, et tasakaalustada täpsuse vähenemist kaubavahetuse andmetes, mida ei deklareeri ettevõtted, vaid hindavad riigi ametiasutused;-  tulla vastu kasutajate vajadustele ning koostada ühendusesisene kaubandusstatistika, jaotades kaubavahetuse andmed ettevõtete karakteristikute järgi;-  viia – vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele otsuse 2006/512/EÜ kohta[2] – määrus (EÜ) nr 638/2004 kooskõlla 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[3] ja mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus, mida kasutatakse selliste üldmeetmete puhul, mis on ette nähtud asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt vastuvõetud põhiaktide vähemoluliste sätete muutmiseks, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades.1.2. Üldine taustKomisjon on lubanud vähendada mittevajalikku bürokraatiat ja ülereguleerimist. Nagu komisjoni teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”[4] väljendati, on üheks selle poliitilise algatuse põhiküsimuseks kehtivate ELi õigusaktide lihtsustamine (ja seega ettevõtjate koormuse vähendamine). Komisjon käivitas 2005. aasta alguses liikmesriikide ja äriringkondadega laiaulatusliku aruteluprotsessi ning avaliku Interneti-arutelu. Kõnealuse aruteluprotsessi tulemusena võttis komisjon 25. oktoobril 2005. aastal vastu teatise,[5] milles sätestatakse uus lihtsustamisstrateegia ELi tasandil. Teatises määrati laiaulatusliku arutelu põhjal kindlaks algne lihtsustatavate õigusaktide kogum ja käivitati järjepidev protsess, mille üheks osaks on uued süsteemsemad läbivaatusmenetlused, mille abil määratakse õigusaktide mõju laiaulatusliku analüüsi põhjal tulevased lihtsustamisprioriteedid.Teatise 2. lisas on sätestatud uue lihtsustamisstrateegia jätkuv programm. Programmis määratakse kindlaks õigusaktid, mida tuleb järgmise kolme aasta jooksul lihtsustamise eesmärgil läbi vaadata ja hinnata. Programmis käsitletakse mitmeid laiaulatusliku arutelu käigus esile kerkinud küsimusi sellistes ärikonkurentsi võtmevaldkondades nagu äriühinguõigus, finantsteenused, transport, tarbijakaitse, jäätmemajandus ja väliskaubandusstatistika.Statistika valdkonna lihtsustamist käsitleti komisjoni teatises „Vastamiskoormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas”[6]. Selles määratleti ühendusesisese kaubandusstatistika süsteemi (Intrastat) kui valdkonda, milles lihtsustamine on võimalik ja soovitatav.Ühendusesiseses kaubandusstatistikas kajastatakse liikmesriikidevahelisi vallasvara voogusid. Andmeid koguvad ettevõtetelt riigi statistikaasutused kord kuus. Kõnealuste andmete põhjal koostatud statistika sisaldab igakuiseid andmeid saabuvate voogude (saabumiste) ja väljaminevate voogude (lähetuste) kohta, mida väljendatakse väärtuse ja kogusena ning mis on esitatud aruannet esitava riigi ja partnerliikmesriigi lõikes ning kaupade lõikes vastavalt kombineeritud nomenklatuurile.Majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) toetas 28. novembril 2006 komisjoni algatust vähendada statistikaalast koormust ja kutsus komisjoni „analüüsima võimalust kasutada üldjoontes samu tulemusi andvat ühesuunalise voo süsteemi (Intrastatis) ja alternatiivmeetodeid, samuti analüüsima üleminekuküsimusi ning – võttes arvesse kõnealust analüüsi – esitama nõukogule 2007. aasta oktoobris edaspidise arengu täpse raamistiku.” Lisaks rõhutas nõukogu, et üleminek ühesuunalise voo süsteemile või mis tahes muu meetodi kasutuselevõtt, eesmärgiga oluliselt vähendada koormust statistilise aruandluse osas, ei tohi mõjutada Euroopa majanduspoliitika jaoks ülioluliste riiklike statistikaandmete, nagu rahvamajanduse arvepidamisstatistika ning euroala riikide ja muude ELi liikmesriikide vaheliste koondvoogude andmete kättesaadavust, õigeaegsust ja kvaliteeti.Eesmärgiga põhjalikumalt uurida ühendusesisese kaubandusstatistika süsteemi kaasajastamise ja aruandluskoormuse vähendamise viise, moodustas Eurostat töörühma, mis keskendub nimelt Intrastati lihtsustamisele. Töörühm koosneb liikmesriikide ja komisjoni asjatundjatest ja kujutab endast teabevõrgustikku, kuhu on koondatud eri alarühmade tehtud uurimistööd ja analüüsid.Töörühm ja selle alarühmad keskendusid oma analüüsides kahele peamisele lihtsustamisvõimalusele: aruandluses ühesuunalise voo süsteemile üleminekule ning Intrastati andmete esitamise kohustusest vabastava läve tõstmisele, mis vähendab kaubavahetuse andmete hõlmavust. Kõikide muude võimaluste puhul leiti, et need ei mõjuta oluliselt ettevõtete aruandluskoormust.Kahte peamist võimalust hinnati kolme hindamiskriteeriumi alusel: ettevõtetel lasuv koormus, andmete õigeaegsus ja andmete täpsus. Tulemused näitavad, et lävega seotud võimalus on lühiajalises perspektiivis kõige teostatavam lahendus. Seda võimalust eelistasid töörühmas ka liikmesriikide eksperdid. Ühesuunalise voo võimalusel on seevastu suuri puudusi, mida ei saa kõrvaldada lühikese aja jooksul.Praegu on liikmesriigid kehtestanud riigisisesed läved tasemele, millega tagatakse kaubavahetuse väärtuse hõlmavus vähemalt 97 % ulatuses. 2006. aasta lõpus tähendas see, et ligikaudu 78 % ettevõtetest, millel oli kaubavahetus teiste liikmesriikidega, vabastati aruandluse kohustusest. Hõlmavuse alammäära vähendamine suurendab veelgi Intrastati andmete esitamise kohustusest vabastatud ettevõtete arvu.Intrastati andmete hõlmavuse alammäära vähendamine on rakendatav suhteliselt lühikese aja jooksul. Põhjuseks asjaolu, et läve tõstmine ei nõua süsteemi ülesehituse muutmist. Praeguse süsteemi toimimispõhimõtted ja -kord jäävad samaks. Seega saab kaubavahetuse andmete hõlmavust muuta üsna lihtsalt: statistikaandmete kvaliteeti tagavad õigusaktide muudatused ja nendega kaasnevad meetmed ei ole nii ulatuslikud ega nii keerulised kui need, mis on vajalikud ühesuunalise voo süsteemi kasutuselevõtuks.Kuid Intrastati andmete hõlmavuse kahanemine vähendab andmete täpsust. Esitamata andmete asemel tuleb esitada rohkem hinnanguid. Lisaks suureneb seetõttu asümmeetria kaubavahetuse peegelvoogudes, eriti kaupade klassifikatsiooni kõige üksikasjalikumal tasandil. Eri liikmesriikides kasutatavate hindamismeetodite erinevuse tõttu võib asümmeetria suureneda ka koondtasandil. Seetõttu nõuab hõlmavuse vähendamine lisameetmete võtmist, et tagada statistikaandmete rahuldav kvaliteet.Lisaks lühiajalises perspektiivis saavutatavale lahendusele on kasulik ikkagi analüüsida ühesuunalise voo süsteemile ülemineku teostatavust pikemas perspektiivis, et muuta kõnealuse statistikasüsteemi võimalik kasutuselevõtt kasutajatele vastuvõetavaks. Prioriteetsete küsimuste seas, mida tuleb sellega seoses analüüsida, on kaubavahetuse peegelvoogude asümmeetria vähendamine, õigeaegsuse probleemi lahendamine puuduvate või hilinenud andmete kohta usaldusväärsete hinnangumeetodite väljatöötamise kaudu ning sellise kvaliteedikontrolli väljatöötamine, mis rahuldaks riigi vajadusi. Lisaks tuleb lähemalt uurida mitut muud lihtsustamisvõimalust, nagu nt Intrastati ja VIESi (käibemaksualase teabevahetussüsteemi) deklaratsioonide ühendamine ning IT-vahendite arendamine andmete automatiseeritud esitamiseks.[7]Järgnevatel aastatel tegeletakse kõnealuse küsimusega programmi MEETS ( Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics – Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika moderniseerimine)[8] raames. MEETS peaks käivituma viieaastaseks perioodiks 2008. aastal (2008–2013). Üks mainitud programmi neljast eesmärgist on uurida Intrastati lihtsustamist. Programmi eelarvesse eraldatakse selleks tegevuseks 8,965 miljonit eurot.1.3. Kavandatav lahendusLühiajalises perspektiivis peab lahendus olema kooskõlas mõne pikaajalise lihtsustamisvõimalusega, nt ühesuunalise voo süsteemiga. Samal ajal peaks see tooma kaasa ettevõtete statistikaga seotud aruandluskoormuse olulise vähenemise, tagades samas andmete rahuldava kvaliteedi.Vastavalt sellele tehakse ettepanek vähendada saabuvate kaubavoogude (saabumiste) hõlmavust 95 %le ja säilitada praegune 97 %ne väljaminevate kaubavoogude (lähetuste) hõlmavus. Selline lahendus on kooskõlas lähetusandmete kogumisel põhineva (ja tulevikus võimaliku) ühesuunalise voo süsteemiga. Eriti märkimisväärne on võimalus vähendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete aruandluskoormust; see tuleneb saabumisandmeid esitavate ettevõtete struktuurist: saabuvate kaubavoogude poolel on ülekaalus mainitud ettevõtted. Samuti on analüüs näidanud, et kaubavahetuse andmete hõlmavuse vähendamine 95 %le mõjutab statistikaandmete kvaliteeti üksnes vähesel määral ja oleks seega kasutajatele vastuvõetav. Sellest hoolimata on meetmed liikmesriikide koostatud statistika kvaliteedi ja võrreldavuse parandamiseks soovitatavad ja need lisatakse kavandatavatesse õigusaktidesse.Lisaks sellele, et algatus vähendab ettevõtete statistika-alast koormust, võtab ettepanek arvesse ka kasutajate täiendavaid vajadusi seoses kaubavahetusandmete jaotusega ettevõtete karakteristikute alusel. Liikmesriigid peaksid esitama aastased kaubandusandmed jaotatuna ettevõtete karakteristikute järgi, et nendest nähtuks näiteks Euroopa ettevõtete käitumine globaliseerumise kontekstis. Seost ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel saab esile tuua, kui võrrelda ühenduse äriregistris sisalduvaid andmeid liikmesriikide äriregistrite andmetega. Praegusel ajal koostab enamik liikmesriike kõnealust statistikat vabatahtlikult. Ettepanekuga kavandatakse luua õiguslik alus selle statistika kohustuslikule koostamisele. Paralleelselt sellega nõutakse sama teavet kaubavahetuse kohta kolmandate riikidega Extrastati käsitlevate õigusaktide muutmisettepanekus[9].Nõukogu otsusega 2006/512/EÜ muudeti nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ komiteemenetluse kohta. Sellega kehtestati üldmeetmete puhul, mille eesmärk on põhiaktide vähemoluliste sätete muutmine, kontrolliga regulatiivmenetlus. Seepärast tuleks vastavalt muuta kehtivat määrust (EÜ) nr 638/2004.1.4. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta[10]. Määrust muudetakse käesoleva ettepanekuga.Komisjoni 18. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1982/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 1901/2000 ja (EMÜ) nr 3590/92[11]. Ettepaneku eesmärk on muuta rakendussätteid.1.5. Kooskõla ELi muude põhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas Euroopa Liidu parema õigusloome algatusega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega2006. aasta lõpus moodustas Eurostat töörühma, mis keskendub nimelt Intrastati lihtsustamisele, et edasi uurida ühendusesisese kaubandusstatistika süsteemi kaasajastamise ja aruandluskoormuse vähendamise viise.Majandus- ja rahandusministrite nõukogu arutas 13. novembril 2007 taas statistikaga seotud koormuse vähendamise meetmeid ja nõustus ettepanekuga vähendada lühiajaliselt hõlmavusmäära, valmistudes samal ajal pikemas perspektiivis rakendama alternatiivmeetodit, nagu näiteks täiendavaid uuringuid vajava ühesuunalise voo süsteemi.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.2.3. Mõjude ja järelduste analüüsKaaluti kolme võimalust:Võimalus A: säilitada praegune olukord ning mitte muuta olemasolevaid õigusakte.Andmete kogumist ühendusesisese kaubavahetuse kohta reguleerivad ühenduse õigusaktid. Seega saab komisjon täita oma kohustust vähendada edaspidi Intrastati valdkonnas ettevõtete statistika-alast koormust üksnes kehtiva õigusliku raamistiku muutmise teel.Võimalus B: määrata kindlaks Intrastati andmete hõlmavuse vähendatud alammäär ja kvaliteedinõuded vahetult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses.Praegu on Intrastati hõlmavusmäär kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 10 lõikes 3. Võimalus B nõuaks kõnealuse artikli muutmist ning statistikaandmetele kvaliteedinõuete kehtestamist.Kaubavahetusandmete hõlmavus on siiski pigem tehniline parameeter ja sellisena on see asjakohasemalt määratletud rakendussätetes. Kaubavahetusandmete hõlmavusmäära kindlaksmääramine mitte rakendussätetes, vaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, vähendab ka paindlikkust, mis on vajalik selle parameetri võimalikuks muutmiseks tulevikus ühendusesisese kaubandusstatistika süsteemi edaspidise lihtsustamise raames. Lisaks sellele oleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses keeruline määrata eelnevalt kõiki kvaliteedinõudeid, kõnealune lähenemisviis ei annaks aga võimalike muudatuste jaoks piisavat paindlikkust.Võimalus C: jätta määrusest (EÜ) 638/2004 välja protsentides väljendatud kaubavahetusandmete hõlmavusmäär ning anda komisjonile pädevus määrata kindlaks Intrastati andmete hõlmavuse alammäär ja kvaliteedinõuded.Selle lähenemisviisiga tagatakse paindlikkus, mis on vajalik Intrastati andmete hõlmavusmäära võimaliku muutmise jaoks tulevikus. Kõnealuste muudatuste aluseks oleks korrapärane läve hindamine, mida teostatakse kooskõlas komiteemenetlusega ja tihedas koostöös riigi ametiasutustega (Intrastati komitee tuleb kokku kolm korda aastas), et leida optimaalne tasakaal statistikaga seotud koormuse ja andmete täpsuse vahel.Rakendussätted peaksid sel juhul esimese sammuna võimaldama liikmesriikidel vähendada 2009. aasta alguseks saabuvate kaubavoogude hõlmavusmäära, et koguda vähemalt 95 % saabumiste väärtusest, säilitades samal ajal 97 %lise läve lähetuste suhtes.Sarnaselt muudetakse kvaliteedinõudeid käsitlevaid punkte. Määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 13 lõikega 3 tuleks komisjonile anda pädevus rakendada kõiki andmete kvaliteedi parandamiseks vajalikke meetmeid. Kasu oleks puuduvaid andmeid asendavate hinnangute üksikasjalikumast reguleerimisest. Kehtivate õigusaktide kohaselt on puuduvaid andmeid asendavate hinnangute tegemine liikmesriikide kohustus (artikli 12 lõige 2). Seetõttu tuleks õigusakte muuta, et võimaldada standardsete menetluste vastuvõtmist komiteemenetluse raames.Komisjon eelistab varianti C, sest see võimaldab läve tõstmise võimaluse puhul rakendada suunatud lihtsustamist. See annab maksimaalse paindlikkuse Intrastati süsteemi muutmisel, sest vastavaid sätteid hakkavad reguleerima Eurostati ja Intrastati komiteed.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepanekuga luuakse õiguslik raamistik suurema arvu ettevõtete vabastamisele Intrastati andmete esitamiskohustusest, säilitades samal ajal andmete täpsuse ja täites ettevõtete karakteristikute järgi jaotatud kaubandusstatistikat käsitlevaid kasutajanõudeid.3.2. Õiguslik alusÜhenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võtab kaasotsustamismenetluses meetmeid ühenduse statistika koostamiseks, kui see on vajalik ühenduse tegevuseks. Nimetatud artiklis sätestatakse ühenduse statistika koostamise nõuded, mis eeldavad kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtetega.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Kavandatava tegevuse eesmärki, nimelt hõlmavusmäärade ja kvaliteedinõuete kindlaksmääramist ning kaubandusstatistika koostamist ettevõtete karakteristikute järgi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil. Seetõttu võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt.3.4. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.-  Käesoleva määrusega esitatakse vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui on vaja kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.-  Eeldatakse, et käesoleva määrusega väheneb oluliselt Intrastati andmete esitamise kohustusest vabastatud ettevõtete aruandluskoormus. Sellest hoolimata võib suureneda liikmesriikide statistikaasutuste töökoormus, sest kvaliteedinõuetega kaasneb kontrollitegevuse suurenemine.-  2008. aastal on kavandatud käivitada programm MEETS[12]. Osa selle programmi eelarvest on eraldatud sihtotstarbeliselt Intrastati andmete kvaliteedi parandamiseks.3.5. Õigusakti valikKavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:-  Üldjuhul arvatakse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on sobiv õigusakt enamiku statistiliste toimingute jaoks, mis nõuavad üksikasjalikku ja ühetaolist rakendamist ühenduse kõikides osades.-  Määrus on põhiaktina eelistatud direktiivile, kuna vastupidiselt direktiivile kehtestatakse määrusega ühesugused õigusnormid kogu ühenduses ning liikmesriikidele ei jää võimalust kohaldada õigusakte osaliselt või valikuliselt ega valida eesmärgi saavutamise vorme ja meetodeid.-  Peale selle on määrus vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja siseriiklikku õigusse üle võtta; niiviisi hoitakse ära ülevõtmisega seotud viivitused. Samuti toob see kaasa parema ja kiirema õigusloome.Ettepaneku eesmärk on muuta kehtivaid norme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses.4. MÕJU EELARVELEIntrastati andmeid esitavate ettevõtete suhtes kohaldatava hõlmavusmäära alandamine ei mõjuta eelarvet.Rangemate kvaliteedinõuete kohaldamine võib nõuda investeerimist uurimistöösse ning kontrolli ja muudatuste läbiviimise vahenditesse liikmesriikide statistikaasutustes. Need rakenduskulud võib katta programmi MEETS eelarvest (Intrastatile on eraldatud eurodes aastate kohta: 2008. a – 1 400 000; 2009. a – 1 355 000; 2010 a – 2 000 000; 2011. a – 1 500 000; 2012 a – 1 500 000; 2013. a – 1 210 000).Kahe olemasoleva eri andmekogumi liitmine, eesmärgiga esitada kaubavahetuse andmed ettevõtete karakteristikute järgi, võib tuua teatavatele liikmesriikide statistikaasutusele kaasa ebaolulisi kulutusi.5. LISATEAVE5.1. LihtsustamineKäesolev algatus on komisjoni jätkuva lihtsustamisprogrammi üks osa. Selle peaeesmärk on vähendada Intrastati süsteemis andmeid esitavate ettevõtete aruandluskoormust seoses statistikaga. Saabumiste hõlmavusmäära vähendamine 95 %le tähendaks seda, et veel 190 000 ettevõtet vabastatakse kohustusest esitada liikmesriigi ametiasutustele andmeid saabuvate voogude kohta.5.2. Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmise tulemusena täiendatakse praegu kehtivaid õigusakte.5.3. Euroopa Majanduspiirkond (EMP)Ettepanek ei ole Euroopa Majanduspiirkonna seisukohast oluline.2008/0026 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 638/2004 (liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta)[13] on kehtestatud liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistikat käsitlevad põhisätted.(2) Komisjoni teatise (vastamiskoormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas)[14] raames määratleti Intrastati – liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kogumise süsteemi – kui valdkonda, kus lihtsustamine on võimalik ja soovitatav.(3) Koheselt on võimalik võtta meetmeid statistikaga seotud koormuse vähendamiseks Intrastati süsteemis kogutavate andmete hõlmavusmäära vähendamise kaudu. Selleks tuleb tõsta läve, millest allapoole jäävad ettevõtted on vabastatud Intrastati andmete esitamisest. Sellest tulenevalt suureneb liikmesriigi ametiasutuste hinnangutel põhineva statistika osakaal.(4) Liikmesriigid peavad Eurostatile esitama iga-aastased kaubavahetuse koondandmed jaotatuna ettevõtete karakteristikute järgi. Seega antakse kasutajatele uut statistilist teavet oluliste majanduslike küsimuste kohta ning saab võimalikuks uut tüüpi analüüs, näiteks saab analüüsida Euroopa ettevõtete käitumist globaliseerumise kontekstis, esitamata seejuures aruandvatele ettevõtetele uusi statistikanõudeid. Tuleks luua seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel, ühendades ühendusesiseste ettevõtjate registri andmed teabega, mida nõutakse nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2186/93 statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta[15].(5) Rakendusvolitused kaubavahetusandmete hõlmavuse alammäära vähendamiseks tuleb anda komisjonile. Sellega tagatakse paindlikkus selliste võimalike tulevaste muudatuste jaoks, mis põhinevad korrapärasel läve hindamisel, mida tehakse tihedas koostöös riigi ametiasutustega, et leida optimaalne tasakaal statistikaga seotud koormuse ja andmete täpsuse vahel.(6) Kaubavahetusandmete hõlmavuse alammäära vähendamisel tuleb võtta meetmeid, et tasakaalustada vähenenud andmekogumist ja sellest tulenevat negatiivset mõju andmete kvaliteedile, eelkõige andmete täpsusele. Komisjonile tuleb anda volitused karmistada liikmesriikides kehtivaid kvaliteedinõudeid ja eelkõige määrata kindlaks Intrastati kaudu kogumata jäänud kaubavahetusandmete asemel antavate hinnangute kriteeriumid.(7) Määrusega (EÜ) nr 638/2004 on ette nähtud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[16].(8) Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus, mida tuleb kohaldada selliste üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiaktide vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades.(9) Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele otsuse 2006/512/EÜ kohta,[17] tuleks selleks, et kõnealust uut menetlust oleks võimalik kohaldada asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes, neid õigusakte kohandada vastavalt kehtivatele menetlustele.(10) Seoses määrusega (EÜ) nr 638/2004 tuleb komisjonile eelkõige anda volitus määrata kindlaks tingimused, mille alusel võib ta vastu võtta teistsuguseid eeskirju või erieeskirju erikaupade või -liikumiste kohta; kohandada vaatlusperioodi käibemaksu ja tollinõuete vahelise seose arvessevõtmiseks, määrata kindlaks kõnealuste andmete kogumise kord, eelkõige kasutatavad koodid; määrata kindlaks Intrastati andmete hõlmavuse alammäär; määrata kindlaks tingimused ja kvaliteedinõuded, mille kohaselt võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid; määrata kindlaks edastatavad koondandmed ja hinnangutele kohaldatavad kriteeriumid; võtta vastu rakendussätted statistika koostamiseks, seostades määruse (EMÜ) nr 2186/93 kohaselt registreeritud ettevõtte karakteristikuid käsitlevaid andmeid kaupade lähetusi ja saabumisi käsitlevate andmetega; määrata kindlaks andmete kvaliteedi hindamise näitajad ja standardid; määrata kindlaks liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete ülesehitus ning võtta muid andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalikke meetmeid. Kuivõrd tegemist on üldiste meetmetega, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 638/2004 vähemolulisi sätteid, sealhulgas seda täiendada uute vähemoluliste sätete lisamisega, tuleb kõnealused meetmed vastu võtta kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.(11) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 638/2004 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 638/2004 muudetakse järgmiselt.1.  Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:„4. Komisjon võib vastu võtta teistsuguseid eeskirju või erieeskirju erikaupade või -liikumiste kohta. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”2.  Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Komisjon võib kohandada vaatlusperioodi, et võtta arvesse käibemaksu ja tollinõuete vahelist seost. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”3.  Artikli 9 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:„Punktides e–h osutatud statistiliste andmete mõisted on toodud lisas. Vajadusel määrab komisjon kindlaks kõnealuste andmete kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”4.  Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:5.  Lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Läve, millest allapoole jäädes on osapooled vabastatud Intrastati andmete esitamisest, määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”6.  Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:„Kõnealuse läve määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”7.  Lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid. Tingimused määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”8.  Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:9.  Lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:„a) 40 kalendripäeva pärast komisjoni kindlaksmääratava vaatluskuu lõppu koondandmete puhul. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”10.  Lõikele 2 lisatakse järgmised laused:„Hinnangud peavad vastama kriteeriumidele, mille määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”11.  lisatakse lõige 4:„4. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) ettevõtete karakteristikute järgi jaotatud kaubanduse aastastatistika.Kõnealuse statistika koostamiseks seostatakse nõukogu 22. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2186/93 (statistika eesmärgil moodustatud äriregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta)[18] kohaselt registreeritud ettevõtte tunnuseid käsitlevad andmed käesoleva määruse artiklis 3 osutatud andmetega.Statistika koostamise rakendussätted määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”12.  Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Andmete kvaliteedi hindamise näitajad ja standardid, liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete ülesehitus ning andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalikud meetmed määrab kindlaks komisjon. Kõik meetmed, millega tahetakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendada, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.”13.  Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […] [1] ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.[2] ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.[3] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[4] KOM (2005) 97 (lõplik), 16. märts 2005.[5] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele – Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia, KOM(2005) 535 (lõplik), 25.10.2005.[6] KOM (2006) 693 (lõplik), 14. november 2006.[7] Intrastati ja VIESi süsteemide ühendamine võib lihtsustamisele kaasa aidata ulatuses, mis ületab statistika piire. Kontaktid Eurostati ja maksustamise ja tolliliidu peadirektoraadi vahel näitasid, et tihedam koostöö statistikaasutuste ja (käibe)maksuhaldurite vahel võib olla mõlemale kasulik. Statistikaasutused saaksid tõsta andmete kvaliteeti, maksuhalduritele tooks kasu nende andmete, mida nad kasutavad käibemaksupettuste avastamisel ja nende vastu võitlemisel, varasem kättesaadavus ja suurem üksikasjalikkus.[8] KOM (2007) 433, 19.7.2007.[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95, KOM(2007) 653, 30.10.2007.[10] ELT L 102, 7.4, 2004, lk 1.[11] ELT L 343, 19.11, 2004, lk 3.[12] KOM(2007) 433, 19.7.2007.[13] ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.[14] KOM (2006) 693, 14.11.2006[15] EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[16] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[17] ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.[18] EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0671

Ettepanek Nõukogu määrus millega peatatakse ajutiselt Nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 kehtestatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi suhtes  /* KOM/2009/0671 lõplik - NLE 2009/0179 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 15.12.2009KOM(2009)671 lõplik2009/0179 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega peatatakse ajutiselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 kehtestatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi suhtesSELETUSKIRI1. Ühenduse üldiste soodustuste süsteemi alusel kohaldatava säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorraga (edaspidi „GSP+”) antakse täiendavaid tariifseid soodustusi haavatavatele arengumaadele, kes on ratifitseerinud ja tulemuslikult rakendanud inim- ja tööõigusi, keskkonnakaitset ja head valitsemistava käsitlevad peamised rahvusvahelised konventsioonid.2. Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik (edaspidi „Sri Lanka”) kuulub riikide hulka, kelle suhtes kohaldatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda.3. GSP+ soodustuste andmine ja säilitamine sõltub sellest, kas soodustatud riigid täidavad GSP määruse (nõukogu määrus (EÜ) nr 732/2008, ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 kohaldatav määrus) artiklis 8 sätestatud tingimusi. GSP määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt võidakse stimuleeriv erikord ajutiselt peatada kõigi või teatavate kõnealuse korraga hõlmatud toodete suhtes, mis on pärit soodustatud riigist, „eriti kui siseriiklikud õigusaktid ei hõlma enam [GSP määruse] III lisas osutatud konventsioone, mis on ratifitseeritud artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmiseks, või kui kõnealuseid õigusakte ei rakendata tõhusalt”. Nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 (GSP määrus ajavahemikuks 2005–2008) artiklis 18 on sätestatud, et juhul kui komisjon saab teavet, mis võib õigustada ajutist peatamist, ja kui ta leiab, et uurimiseks on küllaldane põhjus, võib komisjon otsustada algatada uurimise.4. Komisjon võttis 14. oktoobril 2008 vastu otsuse, millega vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 18 lõikele 2 algatatakse uurimine, mis käsitleb teatavate inimõiguste konventsioonide tõhusat rakendamist Sri Lankas.5. Komisjon korraldas uurimise ja võttis vastu oma järeldusi sisaldava aruande 19. oktoobril 2009. Aruandes kontrollis komisjon kolme konventsiooni tõhusat rakendamist eri aspektidest, keskendudes eelkõige neile kohustustele, mis kuuluvad kõige tähtsamate ja põhiliste inimõigustega seotud kohustuste hulka, mis on kõnealustes konventsioonides sätestatud, ja millega on komisjonile teadaolevatel andmetel seotud suurem osa tõhusa rakendamise probleemidest. Kättesaadavate faktide ja teabe, sealhulgas Sri Lanka poolt (kuigi väljaspool ametlikku uurimist) esitatud asjakohaste materjalide ja teabe alusel jõuti aruandes järeldusele, et Sri Lanka siseriiklikke õigusakte, millesse on inkorporeeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon ja lapse õiguste konventsioon, ei rakendata tõhusalt. Seega on vaja GSP+ korra alusel antavad täiendavad tariifsed soodustused kõigi Sri Lankast pärit toodete suhtes ajutiselt peatada.6. GSP määruse artikli 19 lõikes 4 on sätestatud, et kui komisjon peab ajutist peatamist vajalikuks, esitab ta asjakohase ettepaneku nõukogule, kes teeb selle kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kahe kuu jooksul. Kui nõukogu otsustab ajutise peatamise kasuks, peaks määrus jõustuma kuus kuud pärast otsuse tegemist. Kui olukord muutub enne seda piisavalt, nii et ajutise peatamise põhjused enam ei kehti, võib nõukogu komisjoni ettepaneku alusel otsustada oma otsuse läbi vaadata.7. Seega tuleks olukorda jälgida, et oleks võimalik GSP+ soodustused Sri Lankast pärit toodete suhtes taastada, kui uurimise käigus tuvastatud puudusi tõhusas rakendamises on rahuldavalt käsitletud. Praeguse GSP määrusega hõlmatud ajavahemikul (st kuni 31. detsembrini 2011) on GSP+ soodustuste taastamine võimalik nõukogu uue otsuse kaudu, mis põhineb komisjoni ettepanekul.8. Pärast uurimise lõpetamist esitas Sri Lanka valitsus komisjonile rea märkusi komisjoni aruande kohta. Komisjoni talitused on esitatud teabe ja väited läbi vaadanud ning jõudnud järeldusele, et need ei mõjuta uurimise tulemust selle kohta, et kolme konventsiooni ei rakendata praegu tõhusalt. See järeldus koos Sri Lanka esitatud punktide analüüsiga edastatakse ka Sri Lankale hiljemalt selleks ajaks, kui nõukogu teeb otsuse käesoleva ettepaneku kohta. Lisaks on esitatud materjal kasulik edasises dialoogis Sri Lankaga uurimise käigus tuvastatud tõhusa rakendamise probleemide lahendamiseks vajalike meetmete teemal.2009/0179 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega peatatakse ajutiselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 kehtestatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,Võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007,[1] eriti selle artikli 19 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008, eriti selle artikli 9 ja artikli 10 lõike 6 kohaselt on Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik (edaspidi „Sri Lanka”) tunnustatud kui riik, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse üldiste soodustuste süsteemi alusel säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda.(2) Komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/938/EÜ,[2] millega kanti Sri Lanka nende soodustatud riikide nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse ajavahemikus 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2011 säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda, märgitakse, et Sri Lanka vastavust erikorra kohaldamise tingimustele seoses kolme inimõiguste konventsiooniga kontrolliti nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005[3] alusel algatatud uurimisega.(3) Komisjonile kättesaadavad ÜRO aruanded, avaldused ja teave, samuti muud üldsusele kättesaadavad aruanded ja teave muudest asjakohastest allikatest, kaasa arvatud valitsusvälistelt organisatsioonidelt, näitavad, et Sri Lanka õigusakte, millesse on inkorporeeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon ja lapse õiguste konventsioon, ei rakendatud tõhusalt. Kolm nimetatud konventsiooni on loetletud põhiliste inimõiguste konventsioonidena määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisa A osa punktides 1, 5 ja 6.(4) Määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 15 lõikega 2 nähakse ette, et kõnealuse määruse alusel antud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise võib ajutiselt peatada, kui selliseid siseriiklikke õigusakte, millesse on inkorporeeritud määruse III lisas loetletud konventsioonid, mis on ratifitseeritud artikli 8 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuete täitmiseks, ei rakendata tõhusalt.(5) Komisjoni otsusega 2008/803/EÜ[4] algatati uurimine, et teha kindlaks, kas Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi õigusakte, millesse on inkorporeeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon ja lapse õiguste konventsioon, rakendatakse tõhusalt.(6) Kogu uurimise ajal andis komisjon Sri Lankale kõik võimalused uurimise raames koostööd teha, sealhulgas oli Sri Lanka võimalus kommenteerida kõiki järeldusi, mille olid teinud eksperdid, kellele komisjon tegi ülesandeks anda sõltumatu õiguslik hinnang uuritavate asjaolude kohta. Hoolimata asjaolust, et Sri Lanka otsustas uurimises mitte osaleda ega koostööd teha, säilitas komisjon väljaspool uurimist korrapärased kontaktid Sri Lankaga, et see saaks komisjonile edastada kogu uurimisega seotud teabe. Komisjon võttis teavet, mille Sri Lanka sellega seoses esitas, täielikult arvesse ja kasutas seda oma aruandes sisalduva hinnangu koostamiseks.(7) 19. oktoobril 2009 kiitis komisjon heaks aruande, kus on kirjas komisjoni järeldused. Aruandes jõutakse järeldusele, et Sri Lanka õigusakte, millesse on inkorporeeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon ja lapse õiguste konventsioon, ei rakendata tõhusalt.(8) Sri Lankale edastati uurimise tulemusi sisaldav aruanne ja tuletati meelde, et nende järelduste alusel otsustab komisjon, kas soovitada säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamine ajutiselt peatada. Lisaks sellele anti Sri Lankale võimalus kindlaksmääratud aja jooksul esitada oma märkused kas uurimise või konkreetselt komisjoni aruande kohta.(9) Sri Lanka esitas komisjonile rea märkusi aruande teema ja uurimise läbiviimise kohta. Märkused hõlmasid ka asjaolusid ja järeldusi, mille kohta oli Sri Lankal võimalus esitada märkusi uurimise ajal, mida riik aga ei teinud. Komisjon arutas siiski Sri Lanka märkusi põhjalikult, eelkõige neid, mis on olulised ajutise peatamise otsuse tegemise seisukohast. Komisjoni hinnang, millest Sri Lankat teavitati, viis järelduseni, et mitte ükski Sri Lanka väide ei muuda oluliselt uurimise tulemusi.(10) Komisjon esitas aruande uurimise tulemuste kohta üldiste tariifsete soodustuste komiteele 17. novembril 2009, kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 19 lõikega 1.(11) Eespool öeldut arvestades tuleks ajutiselt peatada säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lankast päris toodete suhtes, kuni otsustatakse, et ajutise peatamise põhjused enam ei kehti.(12) Käesolev määrus peaks jõustuma kuus kuud pärast selle vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui enne jõustumist otsustatakse komisjoni ettepaneku alusel, et see ei ole enam põhjendatud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 kehtestatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lankast pärit toodete suhtes peatatakse ajutiselt.Artikkel 2Seoses määruse nr (EÜ) 732/2008 kohaldamisajaga taastab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega stimuleeriva erikorra Sri Lankast pärit toodete suhtes, kui ajutise peatamise põhjused enam ei kehti.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kuus kuud pärast selle vastuvõtmise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui nõukogu on enne seda komisjoni ettepaneku alusel, vastavalt määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 19 lõikele 5, otsustanud teisiti.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMI:NÕUKOGU MÄÄRUS, millega peatatakse ajutiselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 kehtestatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi suhtes2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: peatükk 12, artikkel 120Asjaomaseks aastaks eelarves ette nähtud summa: 14 079 700 000 eurot3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõju( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulud[5] | 2010 |Peatükk 12 | Mõju omavahenditele | +24,3 |Olukord pärast meetme rakendamist |2011 |Peatükk 12 | +58,2 |4. PETTUSEVASTASED MEETMED…5. MUUD MÄRKUSEDHinnanguline mõju eelarvele põhineb 2008. aasta kaubandusandmetel ja eeldab, et Sri Lankast pärit impordi suhtes kohaldatakse alates 2010. aasta augustist pigem tavalist üldiste soodustuste süsteemi, mitte GSP+ soodustusi, ning et asjaomase impordi maht ja väärtus oluliselt ei muutu. Kui see oleks kehtinud 2008. aastal, oleks imporditollimaksudena makstud lisaks 77,6 miljonit eurot.[1] ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.[2] ELT L 334, 12.12.2008, lk 90.[3] ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.[4] Komisjoni otsus (2008/803/EÜ), 14. oktoober 2008, millega vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 18 lõikele 2 algatatakse uurimine, mis käsitleb teatavate inimõiguste konventsioonide tõhusat rakendamist Sri Lankas (ELT L 277, 18.10.2008, lk 34).[5] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0089

Ettepanek: Nõukogu määrus millega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnas  /* KOM/2009/0089 lõplik - CNS 2009/0024 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.2.2009KOM(2009) 89 lõplik2009/0024 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnas(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomisjon on parema õigusloome programmi raames käivitanud algatuse, mille eesmärk on ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine[1]. Üks peamine meede näeb ette kehtivate õigusaktide kindlaksmääramist kehtivate õigusaktide loendis loetletud õigusaktide sõelumise kaudu. Kui sõelumise käigus selgub, et ametlikult kehtivad õigusaktid, millel ei ole enam tegelikku mõju, tunnistab komisjon kõnealused õigusaktid kehtetuks komisjoni ametliku õigusaktiga, nõukogu õigusakti ettepanekuga või tunnistades need selguse ja õiguskindluse huvides vajaduse korral ametlikult vananenuks. Ühise kalanduspoliitika valdkonna vananenud õigusaktide kehtetuks tunnistamine on ette nähtud pidevas lihtsustamiskavas, mis on vastu võetud regulatiivse keskkonna lihtsustamise komisjoni strateegia rakendamise raames, dokument KOM(2008) 712 – (komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi lisa).Ühise kalanduspoliitika lihtsustamise ja täiustamise 2006.–2008. aasta tegevuskava[2] vastuvõtmisel võttis komisjon kohustuse vaadata läbi eelkõige need ühenduse õigusaktid, mis on seotud kõnealuse valdkonnaga.Sõelumise käigus selgus, et mitmed nõukogu vastuvõetud õigusaktid on vananenud, vaatamata sellele, et need ametlikult siiani kehtivad. Selleks et kõnealused õigusaktid kehtivast õigustikust kõrvaldada, on vaja ametlikku nõukogu õigusakti, mis on sama liiki nagu kehtetuks tunnistatav õigusakt (st otsus, määrus ja direktiiv). Kuna kehtetuks tunnistatakse ainult üks direktiiv, mis on oma liigilt sarnane otsusega, on kõnealune direktiiv lisatud otsuste kehtetuks tunnistamist käsitlevasse ettepanekusse. Teine ettepanek käsitleb nõukogu määrusi, mis on vananenud ning tuleks samuti kehtetuks tunnistada.Nende nõukogu ja komisjoni õigusaktide vastuvõtmisega, millega kehtestatakse vananenud õigusaktide loetelu, jäävad ühenduse kehtivate õigusaktide loendisse üksnes tegelikku mõju omavad õigusaktid, mis teeb ühenduse õigusaktid selgemaks, mõistetavamaks ja ajakohaseks.2009/0024 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse Hispaania ja Portugali ühinemisakti, eriti selle artiklit 162, artikli 163 lõiget 3, 164 lõiget 4, 165 lõiget 8, artiklit 171, artikli 349 lõiget 5, artiklit 350, artikli 351 lõiget 5, 352 lõiget 9 ja artiklit 358,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[3] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:(1) Ühenduse õiguse läbipaistvuse parandamine on oluline osa parema õigusloome strateegiast, mida ühenduse institutsioonid rakendavad. Sellega seoses on asjakohane jätta kehtivate õigusaktide hulgast välja need õigusaktid, millel ei ole enam tegelikku mõju.(2) Järgmised ühise kalanduspoliitikaga seotud määrused, mis ametlikult siiski veel kehtivad, on vananenud:-  nõukogu määrus (EMÜ) nr 31/83, 21. detsember 1982, ajutise ühismeetme kohta rannalähedase kalapüügi ja akvakultuuri ümberstruktureerimiseks[4]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna see käsitles investeerimisprojektide ühendusepoolset rahastamist 1982. aastal;-  nõukogu määrus (EMÜ) nr 3117/85, 4. november 1985, millega nähakse ette sardiinide eest makstavate tasandushüvitiste üldeeskirjad[5]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna seda kohaldati üleminekuperioodil pärast Hispaania ühinemist Euroopa ühendustega;-  nõukogu määrus 3781/85, 31. detsember 1985, milles sätestatakse nende ettevõtjate suhtes võetavad meetmed, kes ei järgi Hispaania ja Portugali ühinemisaktis sisalduvaid teatavaid kalapüügiga seotud sätteid[6]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna seda kohaldati üleminekuperioodil pärast Hispaania ühinemist Euroopa Ühendustega;-  nõukogu määrus (EMÜ) nr 3252/87, 19. oktoober 1987, kalandussektori teadusuuringute koordineerimise ja edendamise kohta[7]. Nimetatud määrusel ei ole enam mõju, kuna kõnealust küsimust käsitleb praegu nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, 25. veebruar 2008, kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta[8].-  nõukogu määrus (EMÜ) nr 3571/90, 4. detsember 1990, millega kehtestatakse mitmesugused meetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks endises Saksa Demokraatlikus Vabariigis[9]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna seda kohaldati üleminekuperioodil pärast Saksamaa ühendamist;-  nõukogu määrus (EMÜ) nr 3499/91, 28. november 1991, millega nähakse ette Vahemere kalavarude kaitset ning majandamist käsitlevate uuringute ja katseprojektide ühenduse süsteem[10]. Nimetatud määrusel ei ole enam mõju, kuna kõnealust küsimust käsitleb praegu nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, 21. detsember 2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94[11];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 1275/94, 30. mai 1994, Hispaania ja Portugali ühinemisakti kalanduspeatükkides sätestatud korralduses tehtavate muudatuste kohta[12]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna seda kohaldati üleminekuperioodil pärast Hispaania ühinemist Euroopa Ühendustega;-  nõukogu määrus (EÜ) nr 1448/1999, 24. juuni 1999, millega kehtestatakse teatava Vahemere kalapüügi haldamise üleminekumeetmed ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 1626/94[13]. Nimetatud määrusel ei ole enam mõju, kuna kõnealust küsimust käsitleb praegu määrus (EÜ) nr 1967/2006;-  nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2001, 14. veebruar 2001, millega kehtestatakse 2001. aastal kohaldatavad Iiri mere (ICES VIIa rajoon) tursavarude taastamise meetmed[14]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna see kehtis ajavahemikul, mis on juba möödas.-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2561/2001, 17. detsember 2001, mille eesmärk on soodustada kuni 1999. aastani Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppe kohaldamisalas olevate kalalaevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist[15]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna riigi laevastiku ümberkorraldamiskavad, mille suhtes määrust kohaldati, on lõppenud.-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2341/2002, 20. detsember 2002, millega määratakse 2003. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes[16]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna see hõlmas kalapüüki 2003. aastal;-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2372/2002, 20. detsember 2002, millega kehtestatakse erimeetmed „Prestige'i” õlireostusest kahjustatud Hispaania kalanduse, karpide ja vähiliste tootmise ning akvakultuuri hüvitamiseks[17]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna riigi hüvitusprogramm, mille suhtes määrust kohaldati, on lõppenud.-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2287/2003, 19. detsember 2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes[18]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna see hõlmas kalapüüki 2004. aastal;-  nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes[19]. Kõnealusel määrusel ei ole enam mõju, kuna see hõlmas kalapüüki 2006. aastal.(3) Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks kõnealused vananenud määrused kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Kehtetuks tunnistatavad määrusedMäärused (EMÜ) nr 31/83, (EMÜ) nr 3117/85, (EMÜ) nr 3781/85, (EMÜ) nr 3252/87, (EMÜ) nr 3571/90, (EÜ) nr 3499/91, (EÜ) nr 1275/94, (EÜ) nr 1448/99, (EÜ) nr 300/2001, (EÜ) nr 2561/2001, (EÜ) nr 2341/2002, (EÜ) nr 2372/2002, (EÜ) nr 2287/2003 ja (EÜ) nr 52/2006 on tunnistatud kehtetuks.Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] KOM(2003) 71.[2] KOM(2005) 647.[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[4] EÜT L 5, 7.1.1983, lk 1.[5] EÜT L 297, 9.11.1985, lk 1.[6] EÜT L 363, 31.12.1985, lk 26.[7] EÜT L 314, 4.11.1987, lk 17.[8] ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.[9] EÜT L 353, 17.12.1990, lk 10.[10] EÜT L 331, 3.12.1991, lk 1.[11] ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.[12] EÜT L 140, 3.6.1994, lk 1.[13] EÜT L 167, 2.7.1999, lk 7.[14] EÜT L 044, 15.2.2001, lk 12.[15] EÜT L 344, 28.12.2001, lk 17.[16] EÜT L 356, 31.12.2002, lk 12.[17] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 81.[18] ELT L 344, 31.12.2003, lk 1.[19] ELT L 16, 20.1.2006, lk 184.