Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0308

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta  /* KOM/2008/0308 lõplik/2 - COD 2008/0095 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.5.2008KOM(2008) 308 lõplik2008/0095 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKavandatud määrusega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomiseks kohta) artiklit 23. Muutmisel on kaks eesmärki.Esiteks tahetakse selgitada kehtivaid sätteid, mis kehtivad nende ühenduse vahendite kohta, mida haldavad finantsvahendajad seoses laenude rahastamise, aktsiakapitali investeerimise, tagatisfondide või investeerimisfondidega. Olemasolev tekst on mitmeti mõistetav võimaluste osas jätkata kõnealuste vahendite investeerimist (näiteks käibefondi mehhanismi kaudu). Vahendite taaskasutamine on tavapärane tegevusviis tehingute puhul, kuhu on kaasatud riskikapital ja laenude rahastamine. Seeläbi on võimalik reinvesteerida vahendid, mis saadakse tagasi vanadest laenudest ja investeeringutest. Nii toovad vahendid täiendavat kasu abisaajale ja suurendavad abi mõju. Selguse saavutamine kõnealuses küsimuses on oluline ja kiireloomuline ka seepärast, et sarnased tehingud võivad aset leida ka naabruspoliitika investeerimisvahendi raames, mis käivitub üsna pea.Teiseks võimaldab kavandatud muudatus Euroopa Investeerimispangal reinvesteerida Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames vahendeid, mis on tagasi makstud minevikus tehtud tehingutest, mida rahastati MEDA ja varasemate Alžeeria, Küprose, Egiptuse, Kreeka, Jordaania, Liibanoni, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia ja Türgiga sõlmitud finantsprotokollide kohaselt (tagasimaksed). Tagasimaksete hulka kuuluvad laenu põhiosa tagasimaksed ja investeeringutest saadud kasu (sealhulgas intressid, dividendid, osaluse müümisest saadud kasum/kahjum ja panga kohaldatud trahvid). Reinvesteerimine toimub vastavalt käesolevale määrusele.2006. aastal vaadati Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu läbi. Läbivaatamine hõlmas Euroopa Investeerimispanga antud laenusid ja ELi eelarvelisi vahendeid, mida haldab Euroopa Investeerimispank ja mida kasutatakse riskikapitaliks, tehniliseks abiks, intressitoetusteks ja erilaenudeks. Et paremini ära kasutada olemasolevaid vahendeid, tegi komisjon Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu teatises[1] ettepaneku kasutada tagasimakseid uutes riskikapitalitehingutes. Kõnealuse ettepaneku kinnitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (2006. aasta novembris), toonitades, et Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastut tuleks täiendavalt edasi arendada ja täiustada. Et varasemates määrustes ei olnud selgesõnaliselt sätestatud vahendite reinvesteerimise võimalust, tagastatakse praegu tagasimaksed ühenduse eelarvesse vahetult pärast seda, kui abisaaja on need Euroopa Investeerimispangale tagasi maksnud. Kavandatud muudatus võimaldataks Euroopa Investeerimispangal reinvesteerida kõnealuseid vahendeid Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames kuni ajani, kui komisjon otsustab programmi lõpetada.Selleks et peatada tagasimaksete tagasi maksmine ja vältida Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames tulevasteks programmideks kasutada olevate vahendite kahanemist seni, kuni arutatakse kavandatud muudatust, taotleb komisjon vahetult pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist, et Euroopa Investeerimispank peataks tagasimaksete tegemise ühenduse eelarvesse ja hoiaks kõnealused summad intressi tooval kontol, kuni õigusloomepädev institutsioon on kavandatud muudatuse vastu võtnud. Kui muudatus võetakse vastu, lubatakse Euroopa Investeerimispangal vahendid reinvesteerida. Kui muudatust ei võeta vastu, tagastatakse Euroopa Investeerimispanga kontodel olevad vahendid (ja teenitud intressid) kohe ühenduse eelarvesse.2008/0095 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 179 ja 181a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[2]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, luuakse raamistik ühenduse abi andmiseks naabruspoliitika riikidele ja Venemaale.2.  Selleks et toetada investeerimist infrastruktuuri ja erasektori arengut, on oluline kasutada ühenduse abi võimalikult tõhusalt sellisteks meetmeteks nagu laenude rahastamine, aktsiakapitali investeerimine, tagatisfondid või investeerimisfondid, mida haldavad Euroopa Investeerimispank ja muud finantsvahendajad.3.  Kõnealused meetmed oleksid tõhusamad, kui finantsvahendajatel oleks lubatud reinvesteerida meetmete raames kasutatud vahendite tagasimaksed uutesse tehingutesse.4.  Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu on olnud edukas vahendite suunamisel Vahemere piirkonda, laenates eraettevõtjatele ja tehes infrastruktuuriinvesteeringuid, mis parandavad ettevõtluskeskkonda.5.  Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu edukamaks muutmiseks on oluline, et Euroopa Investeerimispangal oleks lubatud reinvesteerida Vahemere piirkonnas asuvatesse kolmandatesse riikidesse tagasimaksed, mis tulenevad lisas loetletud määruste ja otsuste alusel toimunud tehingutest.6.  Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse laenude intresse, investeeringutelt saadud dividende, osaluse müügist tulenevat kasumit ja kahjumit ning kohaldatavaid trahve kui Euroopa Investeerimispanga saadud kasu.7.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1638/2006 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1638/2006 muudetakse järgmiselt:(1) Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmisega:2. Komisjon võtab iga juhtumi puhul eraldi vastu lõike 1 rakendussätted, mis käsitlevad eelkõige riskide jagamist, rakendamise eest vastutava vahendaja tasustamist, vahendite kasutamist, nende taaskasutamist või sissenõudmist ning tegevuse lõpetamist.(2) Artiklile 23 lisatakse lõige 3:3. Komisjon võib võtta vastu otsuse, et Euroopa Investeerimispank reinvesteerib lisas viidatud määruste ja otsuste kohaselt tehtud kapitali tagasimaksed ja saadud kasu käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatesse Vahemere piirkonna riikidesse.Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…][…]LisaPõhjenduses 5 ja artikli 1 lõikes 2 viidatud määrused ja otsusedEsimesed finantsprotokollidNõukogu määrus (EMÜ) nr 2210/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 263, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2211/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 264, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2212/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 265, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2213/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 266, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2214/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 267, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2215/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 268, 27.9.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2216/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 269, 27.9.1978, lk 1).Teised finantsprotokollidNõukogu määrus (EMÜ) nr 3177/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3178/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 8).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3179/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 15).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3180/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 22).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3181/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 29).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3182/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 36).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3183/82, 22. november 1982, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 337, 29.11.1982, lk 43).Kolmandad finantsprotokollidNõukogu otsus nr 88/30/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 1).Nõukogu otsus nr 88/31/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 9).Nõukogu otsus nr 88/32/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 17).Nõukogu otsus nr 88/33/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 25).Nõukogu otsus nr 88/34/EMÜ, 21. detsember 1987, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 22, 27.1.1988, lk 33).Nõukogu otsus nr 88/453/EMÜ, 30. juuni 1988, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 224, 13.8.1988, lk 32).Nõukogu otsus nr 92/549/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 21).Neljandad finantsprotokollidNõukogu otsus nr 92/44/EMÜ, 19. detsember 1991, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 18, 25.1.1992, lk 34).Nõukogu otsus nr 92/206/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 13).Nõukogu otsus nr 92/207/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 21).Nõukogu otsus nr 92/208/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 29).Nõukogu otsus nr 92/209/EMÜ, 16. märts 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahel (EÜT L 94, 8.4.1992, lk 37).Nõukogu otsus nr 92/548/EMÜ, 16. november 1992, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel (EÜT L 352, 2.12.1992, lk 13).Nõukogu otsus nr 94/67/EÜ, 24. jaanuar 1994, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahel (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 44).Küpros, Kreeka, Malta ja TürgiNõukogu määrus (EMÜ) nr 2760/78, 23. november 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahelise finantsprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 332, 29.11.1978, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 787/84, 26. märts 1984, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 85, 28.3.1984, lk 37).Nõukogu otsus nr 90/153/EMÜ, 26. veebruar 1990, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 82, 29.3.1990, lk 32).Nõukogu otsus nr 95/485/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Küprose Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 22).Nõukogu otsus 1999/258/EÜ, 30. märts 1999, protokolli sõlmimise kohta, millega pikendatakse ajavahemikku neljandas Euroopa Ühenduse ja Küprose Vabariigi vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollis sätestatud summade kasutamiseks (EÜT L 100, 15.4.1999, lk 25).Nõukogu otsus 78/666/EMÜ, 25. juuli 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Kreeka vahelise finantsprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 225, 16.8.1978, lk 25).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 939/79, 23. aprill 1976, millega sõlmitakse Euroopa Majandusühenduse ja Malta vahelise assotsieerumislepingu finantsprotokoll ja protokoll, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja Malta vahelise assotsieerumislepinguga seotud teatavad sätted (EÜT L 111, 28.4.1976, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2458/86, 7. juuli 1986, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Malta Vabariigi vahel (EÜT L 216, 5.8.1986, lk 1).Nõukogu otsus nr 89/378/EMÜ, 12. juuni 1989, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Malta vahel (EÜT L 180, 27.6.1989, lk 46).Nõukogu otsus nr 95/484/EÜ, 30. oktoober 1995, finants- ja tehnilise koostöö protokolli sõlmimise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Malta Vabariigi vahel (EÜT L 278, 21.11.1995, lk 14).Nõukogu otsus 1999/259/EÜ, 30. märts 1999, protokolli sõlmimise kohta, millega pikendatakse ajavahemikku neljandas Euroopa Ühenduse ja Malta Vabariigi vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollis sätestatud summade kasutamiseks (EÜT L 100, 15.4.1999, lk 31).Nõukogu otsus 79/281/EMÜ, 5. märts 1979, Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise finantsprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 67, 17.3.1979, lk 14).Horisontaalsed määrusedNõukogu määrus (EMÜ) nr 3973/86, 22. detsember 1986, mis käsitleb ühenduse ning Alžeeria, Maroko, Tuneesia, Egiptuse, Liibanoni, Jordaania, Süüria, Malta ja Küprose vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide kohaldamist (EÜT L 370, 30.12.1986, lk 5).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1762/92, 29. juuni 1992, ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide rakendamise kohta (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 1).Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1763/92, 29. juuni 1992, finantskoostöö kohta kõigi Vahemere piirkonna kolmandate riikidega (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 22).Nõukogu määrus (EÜ) nr 1488/96, 23. juuli 1996, Euroopa–Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005.FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta2. EELARVERIDA:Jaotise 8 peatükk 8.1: Komisjoni poolt antud laenud, artikkel 8.1.0: Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid.Asjaomaseks aastaks (2008) eelarves ette nähtud summa: 26 070 788 eurot3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõjuX Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on järgmine mõju tuludele:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida |Jaotis 8 | Laenutehingud |Peatükk: 81 | Komisjoni poolt antud laenud |Artikkel 810 | Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid | 35 (hinnanguliselt) |Olukord pärast meetme rakendamist |[n+1] | [n+2] | [ulter. -] |Artikkel 8.1.0 | p.m. | p.m. | p.m. |* Tabelis esitatud arve tuleks käsitleda ligikaudse hinnanguna. Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames ei reinvesteerida 2008. aastal enne käesoleva ettepaneku vastuvõtmist tagasimakstud vahendeid. Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et täpsete hinnangute andmine on väga keeruline, sest osad tagasimaksed tulenevad riskikapitalitehingutest ning on kõrge riskiastme tõttu väga kulukad.Kavandatud lõike 3 lisamine artiklile 23 annab komisjonile võimaluse lubada Euroopa Investeerimispangal reinvesteerida vahendid, mis saadakse nende tehingute tagasimaksetena, mida tehti MEDA ja varasemate Vahemere piirkonna riikidega sõlmitud finantsprotokollide kohaselt. Selle tulemusena lükatakse kõnealuste vahendite tagasimaksmine ühenduse eelarvesse edasi ja vahendeid kasutatakse edasi infrastruktuuri investeeringuteks ja erasektori arengu toetamiseks Vahemere piirkonnas.4. PETTUSEVASTASED MEETMEDÜhenduse finantshuvide kaitsmine ja võitlus eeskirjade eiramise ja pettuste vastu moodustavad Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi määruse lahutamatu osa.Käesoleva muudatusega hõlmatud meetmete puhul vastutab Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi vahendite kasutamise haldusjärelevalve eest koostöötalitus EUROPEAID. Juhul kui selline leping puudub, sõlmitakse ühenduse vahendeid haldavate finantsvahendajatega leping, mis käsitleb kõiki Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi määruse uues artikli 23 lõikes 2 nimetatud küsimusi.Sellises lepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni, sealhulgas Euroopa pettustevastase Ameti (OLAF) poolne meetmega seotud kulutuste järelevalve ja finantskontroll ning kontrollikoja poolne auditeerimine, mis vajadusel viiakse läbi kohapeal. Finantsvahendajatelt taotletakse luba, et komisjon (OLAF) võiks teostada kohapeal kontrolli ja inspekteerida kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest.[1] Komisjoni teatis nõukogule – Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) hindamine ja tulevikuvõimalused (KOM(2006) 592 (lõplik), 17.10.2006).[2] Euroopa Parlamendi … arvamus ja nõukogu … otsus.


title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0625

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas  /* KOM/2005/0625 lõplik - COD 2005/0248 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.12.2005KOM(2005) 625 lõplik2005/0248 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmilles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas.(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel lepiti kokku taaskäivitada Lissaboni strateegia. Jõuti järeldusele, et Euroopa peab uuendama oma konkurentsivõime aluseid, suurendama majanduskasvu potentsiaali ja tootlikkust ning tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, asetades põhirõhu teadmistele, innovatsioonile ning inimkapitali optimeerimisele. Sellega seoses rõhutas Euroopa Ülemkogu, et inimkapital on Euroopa kõige tähtsam vara. Võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate kättesaadavus hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas on Euroopa Liidus üha suurema tähtsusega avatud koordineerimise meetodi rakendamisel haridus- ja koolituspoliitikas. Neid on vaja ka inimkapitali, innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsivõimet käsitlevateks aruteludeks teadusuuringute ja uuenduste ning tööhõive- ja majanduspoliitika raames. Haridus- ja koolitusstatistikat arendati möödunud kümnendil riikidevahelise suulise kokkuleppe alusel ajendatuna nõukogu 5. detsembri 1994. aasta resolutsioonist (94/C 374/02) haridus- ja koolitusstatistika edendamise kohta Euroopa Liidus. Pärast Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist on nõudlus sellise statistika järele veelgi kasvanud ning nii liikmesriigid kui ka komisjon tunnistavad vajadust luua nimetatud nõudlust ametlikult toetav õiguslik alus, mis võimaldaks kavandada ressursse kvaliteedi tõstmiseks, ja vajadusel viia läbi uusi uuringuid. |120 | Üldine taust Omapoolse panusena Lissaboni strateegia elluviimisse võtsid haridusministrid 2001. aastal vastu haridus- ja koolitussüsteemide tulevikueesmärke käsitleva aruande, milles lepiti esmakordselt kokku ühised eesmärgid ning nende saavutamise tähtaeg – 2010. aasta. Järgmisel aastal võtsid hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu ja komisjon vastu 10-aastase töökava („Haridus ja koolitus 2010“) ning otsustasid seda ellu viia avatud koordineerimise meetodit kasutades. Et Euroopa haridus- ja koolitussüsteem saaks aastaks 2010 kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas, kinnitas Barcelonas 15. ja 16. märtsil kokku tulnud Euroopa Ülemkogu asjaomase töökava ning loendi soovituslikest näitajatest, millega mõõdetakse kolmeteistkümne konkreetse eesmärgi (koordineerimise avatud meetodit abil) saavutamise edukust. Need kokkulepped moodustavad uue sidusa tegevusraamistiku ühenduse koostööle hariduse ja koolituse valdkonnas. Euroopa keskmise soorituse näitajad ja normtasemed ehk standardid (ingl k benchmarks) s kuuluvad avatud koordineerimise meetodi vahendite hulka. Mais 2003 tegid haridusministrid olulise otsuse jõuda viie Euroopa standardi täitmiseni 2010. aastaks, rõhutades sealjuures, et sellega ei kirjutata liikmesriikide valitsustele ette ei siseriiklikke sihte ega meetmeid.[1] Veebruaris 2004 võtsid komisjon ja nõukogu vastu ühise vahearuande, milles toonitatakse vajadust parandada kasutuselolevate näitajate kvaliteeti ja võrreldavust, seda eelkõige elukestva õppe valdkonnas. Lähtudes nõukogu osutatud vajadusest võeti novembris 2004 vastu komisjoni personali töödokument, milles täpsustatakse uute näitajate väljatöötamise põhimõtted hariduse ja koolituse valdkonnas. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 5. detsembri 1994. aasta resolutsioon (94/C 374/02) haridus- ja koolitusstatistika edendamise kohta Euroopa Liidus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1552/2005 ettevõtetes toimuva kutseõppega seotud statistika kohta. Uuringut silmaspidav määrus, mis hõlmab vaid ühte konkreetset osa ettevõtetes toimuvast õppest. Määrus avaldatakse peagi, sest kokkuleppele jõuti nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei kohaldata. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Ekspertarvamuste kogumise valdkond Ekspertarvamusi koguti riikide statistikasüsteemidest, sealhulgas statistikaasutustest, haridusministeeriumitest ja muudest asutustest, mis on seotud statistika koostamisega hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas. |222 | Metoodika Konsulteerimine kirja teel ja arutelud töörühmades. |223 | Peamised konsultatsiooni andnud asutused ja eksperdid Novembris 2004 saadeti ettepaneku eelnõu esimene kavand kirjalikuks seisukohavõtuks haridus- ja koolitusstatistika töörühma liikmetele (koosneb liikmesriikide haridus- ja koolitusstatistika koordinaatoritest), täiskasvanute koolituse uuringurühmale (koosneb liikmesriikide esindajatest, kes tegelevad täiskasvanute koolituse uuringuga) ja rahvusvahelise haridussüsteemide statistika töörühma allrühmale (koosneb liikmesriikide esindajatest, kes tegelevad haridussüsteemidega seotud teabe kogumisega). Seejärel koostati ettepaneku eelnõu teine kavand ja saadeti detsembris 2004 uuesti nimetatud töörühmadele kirjalikuks seisukohavõtuks. Ettepaneku eelnõud arutati jaanuaris 2005 haridus- ja koolitusstatistika töörühma aastakoosolekul, kus see üldiselt heaks kiideti, kuid tehti siiski mõningaid parandusettepanekuid. Uus eelnõu tekst saadeti liikmesriikide haridus- ja koolitusstatistika koordinaatoritele lõplike märkuste tegemiseks 2. märtsil 2005. aastal. Läbivaadatud ettepanek esitati arvamuse saamiseks statistikaprogrammi komiteele Kopenhaageni 25.–27. mai 2005. aasta koosolekul, kus liikmesriikide statistikaasutuste peadirektorid andsid sellele pooldava arvamuse. |2249 | Märkused ja nende arvesse võtmine Ei ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte. |225 | Enamus eelnõu koostamise käigus saadud märkusi on teksti selgemaks, täpsemaks ja lihtsamaks tegemisel arvesse võetud. |226 | Ekspertide märkuste kättesaadavus Konsultatsiooni andnud töörühmadele saadeti vastused, kus nende märkustele vastati punkthaaval ning vajadusel lisati asjakohased koosolekute protokollid. |230 | Mõju hindamine Peamine alternatiivne võimalus oleks jätkata hariduse ja elukestva õppe valdkonna statistika koostamist suulise kokkuleppe alusel. Nii aga ei teki püsivat statistikakoostamise süsteemi ja pole tagatud sellise statistika ja näitajate kättesaadavus, mille alusel saaks teha poliitilisi otsuseid ELi tasandil ja korraldada tõhusaid, tõendusmaterjalil põhinevaid arutelusid avatud koordineerimise meetodi raames. Kaaluti ka teist võimalust, nimelt koostada iga kavandatud statistikaga seotud tegevuse (näit. uuring või andmekogumine) jaoks eraldi õigusakt. Leiti, et seda saab teha siiski pärast seda, kui on kokku lepitud, kuidas piiritleda hariduse ja elukestva õppega seotud ühenduse statistika valdkonda ja eesmärke. Nii oleks tagatud, et konkreetsete meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel peetakse hoolega silmas konkreetsete eesmärkide vastavust põhieesmärgile, mis on ettepaneku eelnõus selgesõnaliselt määratletud. |Ettepaneku õiguslik külg |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva õigusliku aluse eesmärk on kehtestada raamistik kogu praegusele ja kavandatavale tegevusele elukestva õppega seotud statistika valdkonnas, välja arvatud kutseõpe ettevõtetes (kutsealase jätkuõppe uuringu valdkond), mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu peagi vastuvõetavas määruses. Kõnealune tegevus hõlmab metoodika arendamist (pidades silmas ühtsete mõistete ja võrreldavate meetmete tähtsust), erialast andmekogumist, eelkõige haridussüsteemide ja täiskasvanute koolituse kohta, ning üldiste kvaliteedi tõstmisele suunatud eesmärkide täitmist ja haridusalaste andmete levitamist. On kavandatud kehtestada õiguslik alus püsiva andmekoostamissüsteemi loomiseks hariduse valdkonnas, millele saab toetuda ELi tegevuspõhimõtete arendamisel erinevatel elualadel. |310 | Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võtab kaasotsustamismenetluse põhimõtet järgides vastu meetmed statistika koostamiseks, kui seda on vaja ühenduse tegevuseks. Nimetatud artiklis sätestatakse ühenduse statistika koostamise nõuded ning selle vastavus erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse põhimõtetega. |320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd kui ettepanek on väljaspool ühenduse ainupädevust. |Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel. |321 | Kuna käesoleva määruse eesmärgi täitmine, nimelt võrreldava ühenduse statistika süstemaatiline koostamine hariduse ja elukestva õppe valdkonnas on ülesanne, mida liikmesriigid ei saa eraldi tegutsedes täielikult täita, on see järelikult vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele paremini saavutatav ühenduse tasandil. Kuigi komisjon saab kõige paremini korraldada ühenduse statistika koostamist, on liikmesriigid pädevad oma riiklike statistikasüsteemide korralduse ja toimimise küsimustes. Ettepanek puudutab üksnes hariduse, koolituse ja elukestva õppega seotud statistikat, mida tuleb esitada komisjonile ühenduse statistika koostamiseks. See ei mõjuta otseselt statistika kogumist riigisisestel eesmärkidel. Asjaomased eeskirjad on kehtestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) 322/97 ühenduse statistika kohta. |Ettepaneku eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil järgmistel põhjustel. |324 | Hariduse, koolituse ja elukestva õppega seotud ühenduse ühtlustatud statistika edasine areng peab võimaldama ühendusel ellu viia oma tegevuspõhimõtteid ning arvestama kõnealuse valdkonna rahvusvahelisi tavasid, tegevust ja liigitusi ning liikmesriikide eripärast tulenevaid mõistete kasutamisega seotud asjaolusid. Selleks on vaja konsulteerimist, kooskõlastamist ja planeerimist Euroopa Liidu tasandil, mida saab kõige paremini teha komisjon. Kõnealune statistika põhineb suuremas osas Eurostati iga-aastasel andmekogumisel hariduse valdkonnas ja uuel andmekogumisel, mis käsitleb täiskasvanute osalemist õppetegevuses eraldi. Nähakse siiski ette ka muude allikate kasutamise võimalus ja täiendavate statistiliste vahendite väljatöötamine, kui selleks on tekkinud selgesti piiritletud vajadus. |325 | Kogu ELi hõlmava teabe kättesaadavus on äärmiselt oluline Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtud töö edukuse jälgimiseks ning avatud koordineerimise meetodi toetamiseks tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ raames. |327 | Kõnealune õigusakt on tähtis meede võrreldava statistika kättesaadavuse edendamiseks valdkonnas, mis on tunnistatud oluliseks prioriteediks nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Määruse ja selle rakendusmeetmete vastuvõtmise ebaõnnestumine võib tõsiselt kahjustada poliitilist arengut ja järelevalvet. |Seepärast on käesolev ettepanek kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele esitab kõnealune määrus vaid miinimumnõuded ega reguleeri rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Määruses täpsustatakse töövaldkonnad ja vajalikud meetmed ning esitatakse määruse kohaldamisala piiritlemiseks vajalik teave; kogutava teabe üksikasjaline määratlus kehtestatakse rakendusaktidega pärast määruse vastuvõtmist andmekogumist nõudvate tegevuste kaupa. Selline kindel raamistik aitab ühendusel ja riikide haldusasutustel orienteeruda oma ressurssides ning võimaldab üksikasjalikumalt käsitleda asjakohaseid üksikküsimusi. Riikide tasandil vastutab hariduse, koolituse ja elukestva õppega seotud statistika eest palju eri asutusi. On soovitav, et selle õigusakti mõjul saaks mõni liikmesriik olemasolevat statistika-alast tegevust täiustada, näiteks täiendavate muutujate kogumise või andmete kogumise ja avaldamise vahelise ajavahemiku vähendamise näol. Eurostat jätkab tihedat koostööd vastutavate asutustega liikmesriikides ja teeb kõik selleks, et kõnealuse raammääruse ja sellele järgnevate komisjoni rakendusmeetmete kohaldamisel ei esineks suuri raskusi. |332 | Määrusega kehtestatakse täpselt määratletud raamistik ühenduse hariduse ja elukestva õppega seotud statistika koostamiseks; lihtsustub juurdepääs ressurssidele ja tõhustub nende ressursside planeerimine ja kasutamine nii ühenduse kui ka riigi, regiooni ja kohalikul tasandil. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Silmas pidades teabevajadusi Euroopa tasandil, on ühenduse statistika käsitlemisel põhiaktina kasutatud enamasti pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada; määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja siseriiklikku õigusse üle võtta. Direktiivide eesmärk seevastu on liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine, nad on liikmesriikidele siduvad eesmärkide osas, kuid jätavad ühenduse tasandil kokku lepitud eesmärkide saavutamiseks vajaliku vormi ja meetodite valiku riikide ametiasutuste otsustada; direktiivid tuleb siseriiklikku õigusse üle võtta. |Mõju eelarvele |409 | Ajavahemikuks 2007–2012 on määrusega seonduv eelarveprognoos 5,4 miljonit eurot, mis on peamiselt ette nähtud 2011. aastaks kavandatud täiskasvanute koolituse alase uuringu kaasrahastamiseks. Määruse rakendamiseks vajalik personalikulu nimetatud ajavahemikul on prognooside kohaselt 6,8 miljonit eurot. Nimetatud assigneeringud tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri otsusega nr 2367/2002/EÜ (ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta)[2] ja ühenduse tulevase viie aasta statistikaprogrammiga ettenähtud summadest. |Täiendav teave |560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu seda tuleks laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |1.  2005/0248 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmilles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[4]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:2.  Vastavalt nõukogu 5. detsembri 1994. aasta resolutsioonile (94/C 374/02) haridus- ja koolitusstatistika edendamise kohta Euroopa Liidus[5] tuleb komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid selle valdkonnaga seotud statistika arendamiseks.3.  2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel lepiti kokku taaskäivitada Lissaboni strateegia. Jõuti järeldusele, et Euroopa peab uuendama oma konkurentsivõime aluseid, suurendama majanduskasvu potentsiaali ja tootlikkust ning tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, asetades põhirõhu teadmistele, innovatsioonile ning inimkapitali optimeerimisele. Seega on kodanike tööhõive, kohanemisvõime ning liikuvus on Euroopale äärmiselt olulised.4.  Elukestev õpe on keskne tegur kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelise tööjõu kujundamisel. 2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogul rõhutati, et inimkapital on Euroopa kõige tähtsam vara.[6] Majanduskasvu suurendamise ja tööhõive ühtsete suuniste ning liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste (mille nõukogu kinnitas 12. juulil 2005)[7] eesmärk on tõhusamalt kaasa aidata Lissaboni strateegia elluviimisele ja kehtestada elukestva õppe strateegiad.5.  Haridus- ja koolitussüsteemide eesmärke käsitleva nõukogu aruande vastuvõtmine 2001. aasta veebruaris ning sellest aruandest tuleneva käesoleva kümnendi tööprogrammi vastuvõtmine 2002. aasta veebruaris on tähtsad sammud liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide kaasajastamise ja kvaliteedi parandamisega seotud ülesannete lahendamisel. Euroopa keskmise soorituse näitajad ja normtasemed ehk standardid (ingl k benchmarks ) kuuluvad avatud koordineerimise meetodi vahendite hulka, millel on oluline osa tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010“.[8] Mais 2003 tegid haridusministrid olulise otsuse jõuda viie Euroopa standardi täitmiseni 2010. aastaks, rõhutades sealjuures, et sellega ei kirjutata liikmesriikide valitsustele ette ei siseriiklikke sihte ega meetmeid.[9]6.  Nõukogu on juunis 2005 vastu võtnud järeldused uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta.[10] Nendes järeldustes teeb nõukogu komisjonile ettepaneku esitada nõukogule uute näitajate väljatöötamise strateegiad ja ettepanekud üheksas konkreetses hariduse ja koolituse valdkonnas.7.  Nõukogu on novembris 2004 vastu võtnud järeldused ka koostöö kohta Euroopas kutsehariduse alal ning avaldanud veendumust, et Euroopa tasandil on prioriteet kutseharidusega seotud statistika ulatuse, täpsuse ja usaldusväärsuse suurendamine, et võimaldada saavutatu hindamist.[11]8.  Võrreldav statistiline teave ühenduse tasandil on oluline hariduse ja elukestva õppe strateegiate väljatöötamisel ja nende rakendamiseks tehtud töö hindamisel. Euroopa ühtse statistilise teabesüsteemi loomiseks hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas peab statistika koostamine põhinema ühtsetel mõistetel ja võrreldaval teabel.9.  Komisjon (Eurostat) kogub teavet kutseõppe kohta ettevõtetes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele ettevõtetes toimuva kutseõppega seotud statistika kohta.[12] Hariduse ja elukestva õppega seotud statistika koostamise järjepidevuse ja arengu tagamiseks on siiski vaja kehtestada üldisem õiguslik raamistik, mis hõlmaks vähemalt selle valdkonna praegust ja lähitulevikuks kavandatud tegevust. Komisjon (Eurostat) kogub iga-aastast haridusega seotud teavet liikmesriikidest vabatahtlikkuse alusel rahvusvahelise ühismeetme raames (koostöös OECD ning UNESCO statistika instituudiga), mida tavapäraselt nimetatakse UOE andmekogumiseks. Komisjon (Eurostat) kogub hariduse, koolituse ja elukestva õppega seotud teavet ka muudest leibkondi käsitlevatest allikatest, nagu Euroopa tööjõuküsitlus[13] ja Euroopa Liidu tulu ja elutingimusi käsitlev statistika,[14] ning oma sihtuuringutest.10.  Kuna käesoleva määruse eesmärgi täitmine, nimelt ühtlaste andmete koostamist võimaldavate ühiste statistikanormide loomine, on ülesanne, mida liikmesriigid ei saa piisavalt hästi täita ning mida saab seetõttu tõhusamalt teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.11.  Ühenduse eristatistika koostamist reguleeritakse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)[15] sätestatud eeskirjadega.12.  Statistiliselt konfidentsiaalsete andmete edastamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta.[16]13.  Komisjoni 17. mai 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil,[17] kehtestatakse juurdepääsu tingimused ühenduse ametiasutusele edastatavatele konfidentsiaalsetele andmetele.14.  Nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud nimetatud otsuse artikli 3 kohaselt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks hariduse ja elukestva õppe valdkonnas.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) ühenduse statistika – ühenduse statistika sellisena nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes;b) statistika koostamine – statistika koostamine sellisena nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes;c) liikmesriikide ametiasutused – liikmesriikide ametiasutused, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 kolmandas taandes;d) haridus – organiseeritud ja sihiteadlik suhtlemine, mille eesmärk on õppimine[18]…e) elukestev õpe – igasugune õppetegevus elu jooksul eesmärgiga parandada teadmisi, oskusi ja pädevusi isiklikus, ühiskondlikus, sotsiaalses ja/või tööalases perspektiivis.[19]Artikkel 3ValdkonnadKäesolevat määrust kohaldatakse statistika koostamisel kolmes valdkonnas:15.  1. valdkond hõlmab haridus- ja koolitussüsteemide statistikat;16.  2. valdkond hõlmab täiskasvanute elukestval õppel osalemise statistikat;17.  3. valdkond hõlmab muud hariduse ja elukestva õppe statistikat, nagu näiteks inimkapitali, hariduse sotsiaalsete ja majanduslike kasutegurite statistikat, mis ei kuulu esimesse ega teise valdkonda.Statistika koostamine asjaomastes valdkondades toimub vastavalt lisas esitatule.Artikkel 4Statistilised meetmed1. Ühenduse statistika koostamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas rakendatakse järgmiste eraldiseisvate statistiliste meetmetena:- 1. ja 2. valdkonna puhul hariduse ja elukestva õppe statistika korrapärane esitamine määratud tähtaegadel liikmesriikide poolt;- 3. valdkonna puhul muude statistiliste teabesüsteemide ja uuringute kasutamine täiendavate statistiliste muutujate ja näitajate saamiseks hariduse ja elukestva õppe kohta;- statistilisi raamistikke, mõisteid ja meetodeid käsitlevate normide ja käsiraamatute koostamine, parandamine ja ajakohastamine ;- andmete kvaliteedi, eelkõige nende võrreldavuse, täpsuse ja ajastatuse parandamine;- statistilise teabe levitamise, kättesaadavuse ja dokumenteerimise parandamine.Komisjon võtab arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid andmekogumise ja -töötluse ning mõistete ja meetodite väljatöötamise võimalusi.Vajadusel pööratakse erilist tähelepanu piirkondlikele ja soolistele aspektidele andmekogumisel.2. Komisjon (Eurostart) teeb igal võimalusel koostööd Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), UNESCO statistikainstituudi (UIS) ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada andmete võrreldavus rahvusvahelisel tasandil ja vältida topelt tööd, eriti seoses statistiliste mõistete ja meetodite väljatöötamisega ja statistika edastamisega liikmesriikide poolt.3. Kui andmete suhtes kehtestatakse mis iganes olulisi uusi nõudeid või leitakse, et andmed on ebapiisava kvaliteediga, ning enne igasugust andmekogumist teostab komisjon (Eurostart) pilootuuringu, mida liikmesriigid viivad läbi vabatahtlikkuse alusel. Pilootuuringuid teostatakse selleks, et hinnata asjakohase andmekogumise otstarbekust arvestades andmete kättesaadavust ning nende kogumise kulude ja vastajate koormuse suhet.Artikkel 5Üksikisikute mikroandmete edastamineKui ühenduse statistika koostamiseks on vaja, edastavad liikmesriigid üksikisikute mikroandmed komisjonile (Eurotatile) vastavalt määruses (EÜ) nr 322/97 määruses (Euratom/EMÜ) nr 1588/90 sätestatud konfidentsiaalsete andmete edastamise sätetele. Liikmesriigid tagavad, et edastatud andmed ei võimalda statistilisi ühikuid (üksikisikuid) otseselt identifitseerida.Artikkel 6Rakendusmeetmed18.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas need, mis on vajalikud majanduslike ja tehniliste arengute arvessevõtmiseks seoses andmete kogumise, edastamise ja töötlemisega, võetakse artikli 7 lõikes 2 osutatud korras.19.  Artikli 4 lõikes 1 esitatud statistiliste meetmete rakendusmeetmete sisuks on:a) valdkonda kuuluvate objektide ja nende karakteristikute valimine ja määramine, lisamine ja muutmine;b) karakteristikute jaotused;c) tulemuste edastamise ajavahemikud ja tähtajad,20.  Kõnealuste meetmete vastuvõtmisel tuleb arvestada eelkõige järgmist:a) 1. valdkonna puhul: hiljutisi kokkuleppeid UISi, OECD ja komisjoni (Eurostart) vahel mõistete, definitsioonide, andmekogumise formaadi ja andmetöötluse kohta;b) 2. valdkonna puhul: 2005.-2007. aasta täiskasvanute koolituse alase uuringu esimese rakendamise tulemusi ja edasisi arenguid;c) 3. valdkonna puhul: kasutatud allikate rakendamise spetsiifilist konteksti pärast seda, kui on toimunud andmete vajalikkuse kontrollimine ja selgunud nõutavate statistiliste andmete puudumine olemasolevates allikates.Artikkel 7Komitee1. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 8JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistujaLISAValdkonnad1. VALDKOND: HARIDUS- JA KOOLITUSSÜSTEEMID1. EesmärkAsjaomase andmekogumise eesmärk on esitada võrreldavad andmed haridus- ja koolitussüsteemide oluliste küsimuste, eriti haridusprogrammides osalemise ja nende programmide lõpetamise ning haridusele ja koolitusele suunatud vahendite kulude ja liikide kohta.2. KohaldamisalaAndmekogumine hõlmab kogu haridustegevust riigi tasandil arvestamata asjaomaste asutuste omandivormi või rahastamist (riiklik- või eraõppeasutus, riiklik või välismaine) ja hariduse andmise mehhanisme. Seega hõlmab andmete kogumine kõiki õppijate liike ja vanusegruppe.3. Vaatlusalused objektidAndmeid kogutakse õppijate, personali ja kulude kohta, mille abil saab arvutada haridus- ja koolitussüsteemide näitajaid sisendi, protsessi ja väljundi kohta.Liikmesriigid edastavad asjaomase teabe (metaandmed), kirjeldades riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripärasid ja nende vastavust rahvusvahelistele liigitustele, sealhulgas nõutud andmetest kõrvalekaldumist, ning igasuguse muu teabe, mis on oluline andmete tõlgendamise ja võrreldavate näitajate koostamise seisukohast.4. Statistika koostamise sagedusKui ei ole sätestatud teisiti, esitatakse andmeid ja metaandmeid igal aastal komisjoni (Eurotati) ja liikmesriikide ametiasutuste vahel kokkulepitud tähtaegadel.2. VALDKOND: TÄISKASVANUTE OSALEMINE ELUKESTVAL ÕPPEL1. EesmärkAndmekogumise eesmärk on esitada võrreldavad andmed täiskasvanute elukestval õppel osalemise ja mitteosalemise kohta.2. KohaldamisalaStatistiline ühik on üksikisik, kusjuures hõlmatud peab olema vähemalt rahvastik vanuses 25–64. Kui teabe kogumine toimub uuringu teel, tuleb vältida võimaluse korral ligikaudsete vastuste olemasolu.3. Vaatlusalused objektidKomisjonile (Eurotatile) edastatakse mikroandmed õpitegevustel osalemise ja asjaomaste õpitegevuste karakteristikute kohta. Kogutakse ka sotsiaaldemograafilist teavet. Kogutakse ka teavet isiku poolt nimetatud oskuste kohta ja osalemise kohta sotsiaal- ja kultuurilises tegevuses, eelkõige seletavate tunnustena, mis võiksid olla kasulikud osalejate ja mitteosalejate profiilide edasiste analüüside seisukohast.4. Statistika koostamise sagedusAndmeid esitatakse iga viie aasta tagant.3. VALDKOND: MUU STATISTIKA HARIDUSE JA ELUKESTVA ÕPPE KOHTA1. EesmärkAndmekogumise eesmärk on esitada edasisi võrreldavaid andmeid hariduse ja elukestva õppe kohta, et toetada ühenduse tasandil teatavaid poliitikavaldkondi, mis ei kuulu 1. ja 2. valdkonna alla.2. KohaldamisalaMuu statistika hariduse ja elukestva õppe kohta võiks eelkõige keskenduda järgmistele aspektidele:a) hariduse ja majanduse statistika, mis on vajalik ühenduse tasandil hariduse, teadusuuringute, konkurentsivõime ja majanduskasvu põhimõtete järelevalve teostamiseks;b) hariduse ja tööturu statistika, mis on vajalik ühenduse tasandil tööhõivepoliitika järelevalve teostamiseks;c) hariduse ja sotsiaalse kaasatuse statistika, mis on vajalik ühenduse tasandil vaesuse- ja sotsiaalse kaasatuse poliitika järelevalve teostamiseksKäesolevas osas nimetatud valdkondade kohta saadakse vajalikud andmed enamasti olemasoleva statistika põhjal või muudest teabeallikatest (näiteks sotsiaal- või majandusvaldkonna statistika).FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEuroopa Parlamendile ja nõukogu määruse ettepanek, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Haridus ja kultuur HaridusTööhõive ja sotsiaalküsimused Tööhõive ja Euroopa SotsiaalfondStatistika Statistilise teabe koostamine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read), sh järgmised rubriigid:29 02 01 – Statistilise teabe poliitika3.2. Meetmete kestus ja finantsmõju:Ettepanekus ei nähta ette meetmete lõpetamist. Ettepanekus nähakse ette haridus- ja koolitussüsteemide statistika koostamine igal aastal ja iga viie aasta tagant täiskasvanute elukestval õppel osalemise statistika koostamine alates aastast 2011. Toetus liikmesriikidele on piiratud täiskasvanute elukestval õppel osalemise uuringu esimese rakendamisega.3.3. Eelarve tunnusjooned ( vajadusel lisada ridu ):Eelarverida | Kulude liik | Uued | EFTA toetus | Taotlejariikide toetus | Finantsperspektiivi rubriik |29 0201 | Mittevastavuses | Liigendamata | EI | JAH | EI | nr 3 – sisepoliitika |29 0101 | Mittevastavuses | Liigendamata | EI | EI | EI | nr 3 – sisepoliitika |29 0102 | Mittevastavuses | Liigendamata | EI | EI | EI | nr 3 – sisepoliitika |4. VAHENDITE KOKKUVÕTE4.1. Rahalised vahendidSoovituslik finantsselgitus. Taotletud vahendid sisalduvad komisjoni viie aasta statistikaprogrammis (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.-2007. aasta statistikaprogrammi kohta, ELT L 358, lk 1).4.1.1. Ülevaade kulukohustuste (KA) assigneeringutest ja maksete assigneeringutest (MA)Miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |Tegevuskulud[20] |Kulukohustuste assigneeringud (KA) | 8.1 | a | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Maksete assigneeringud (MA) | b | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Võrdlussummasse jäävad halduskulud[21] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Maksete assigneeringud | b+c | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Halduskulud väljaspool võrdlussummat[22] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 6,804 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKA KOKKU, sealhulgas personalikulud | a+c+d+e | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 5,419 | 1,419 | 12,714 |MA KOKKU, sealhulgas personalikulud | b+c+d+e | 1,319 | 1,469 | 1,519 | 1,469 | 3,344 | 3,594 | 12,714 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanekus sisaldub liikmesriikide või muude organite (täpsustage) poolne kaasrahastamine, tuleb alljärgnevas tabelis märkida kaasrahastamise hinnanguline tase (võib lisada ridu, kui kaasrahastamisel osaleb erinevaid organeid):Miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)Kaasrahastamisorgan | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |Liikmesriigid | F | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 4,000 | 0,000 | 4,000 |KA KOKKU sealhulgas kaasrahastamine | a+c+d+e+f | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 9,419 | 1,419 | 16,714 |4.1.2. Vastavus rahastamisprogrammidele( Ettepanek on vastavuses olemasolevate rahastamisprogrammidega ja järgmise rahastamisprogrammiga (Komisjoni 2004. aasta veebruari teatis 2007.–2013. aasta eelarveperspektiivide kohta (COM(2004)101)).( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga võib taotleda intstitutsioonidevahelise kokkuleppe[23] sätete kohaldamist (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamist).4.1.3. Finantsmõju tuludele:( Ettepanek ei mõjuta tulusid.( Ettepanekul on finantsmõju – paranduse mõju on järgmine:NB: Kõiki tuludele avaldatava mõju arvutamismeetodeid käsitlevaid üksikasju ja tähelepanekuid tuleb näidata eraldi lisas.Miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personali arv kokku | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Käesolev finantsselgituse jagu sisaldab järgmist valdkondlikku lisateavet:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKomisjoni otsuste tegemise ja järelevalve teostamise toetamine hariduse ja elukestva õppe statistika koostamisega.5.2. Ühenduse osaluse lisandväärtus ja ettepaneku kooskõla muude finantsmeetmega ning nende võimalik omavaheline koostoime.Ühenduse osaluseta ei koostataks asjaomast statistikat.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames.1- Haridussüsteemide statistika iga-aastane koostamine2- Täiskasvanuõppe statistika koostamine iga viie aasta järel3- ELi poliitikaga seonduva hariduse ja elukestva õppe muu statistika koostamine5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Haldamine tsentraliseeritult , otse haldajaks on komisjon6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvesüsteemKäesoleva määruse rakendamine toimub komiteemenetluse korras vastavalt käesoleva määruse artiklile 6.Pädev järelevalvesüsteem koostatud andmete suhtes põhineb pidevatel tavapärastel kvaliteediaruannetel, milles kirjeldatakse andmete vastavust põhilistele kvaliteedidimensioonidele: asjakohasusele, korrektsusele, ajastatusele ja täpsusele, kättesaadavusele, võrdluse järjepidevuse selgusele ning ka kuludele ja rahalisele koormusele, mis on kvaliteedi täiendavaks ja lahutamatuks osaks.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEesmärk 2 suhtes (statistiliste andmete koostamine elukestva õppe kohta) on eelhindamine Eurotati poolt 2004. aasta jooksul läbi viidud. Põhiline järeldus oli, et andmete kogumine täiskasvanu hariduses on vajalik ja otstarbekas ning piloottöödega tuleks alustada 2005–2007 ja anda töödele hinnang 2004. aastal, et valmistada ette 2011. aasta andmete kogumist. Lisaks leidis eelhindamine, et vahepeal tuleb andmete kogumise raamistamiseks koostada asjakohane määrus.Kaks teist eesmärki on olemasolevate meetmete jätkamine haridussüsteemide andmete kogumise valdkonnas (eesmärk 1), mida praegu liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel läbi on viinud ning teise olemasoleva määruse raames läbiviidu (eesmärk 3).6.2.2. Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (eelnevatest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edaspidise hindamise tingimused ja sagedusEesmärgi 2 ettevalmistamiseks ettenähtud piloottöid (täiskasvanukoolituse alaste statistiliste andmete koostamine) hinnatakse 2008. aastal, selleks et valmistada ette järgmist andmete kogumist; hinnangus kirjeldatakse andmete vastavust põhilistele kvaliteedidimensioonidele: asjakohasusele, täpsusele, ajastatusele ja õigeaegsusele, kättesaadavusele ja võrreldavuse koherentsuse selgusele ning kuludele ja koormusele, mis on kvaliteedi paratamatu ning lahutamatu aspekt.Nagu öeldud punktis 6.1 koostatakse koostatud andmete kohta tavapäraseid kvaliteediaruandeid, mis kirjeldavad andmete vastavust põhilistele kvaliteedidimensioonidele: asjakohasusele, täpsusele, ajastatusele ja õigeaegsusele, kättesaadavusele ja võrreldavuse koherentsuse selgusele ning kuludele ja koormusele, mis on kvaliteedi paratamatu ning lahutamatu aspekt.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDSisemise juhtimise ja kontrolli ajakohastatud süsteem seati sisse järgides komisjoni finantsjuhtimise reformi algatust. Kõnealune süsteem sisaldas ka suurenenud siseauditeerimise mahtu.Selleks, et kindlustada pettuse ja rikkumiste ärahoidmise ja avastamise menetluste olemasolu ja toimimine, on ette nähtud igaaastane tegevuse käigu järelevalve komisjoni sisekontrollinorme rakendades.On vastu võetud uued eeskirjad ja menetlused eelarvemenetluse põhimõtete kohta: pakkumiskutsed, toetused, kohustused, lepingud ja maksed. Kõigile finantsdokumentidega seotud isikutele on kättesaadav menetluskäsiraamat, kus on selgitatud vastutusi, kirjeldatud, kuidas lihtsustada tööprotsesse ja määratud põhilised kontrollimisvaldkonnad. Käsiraamatu kasutamise kohta korraldatakse koolitusi. Kõnealuseid käsiraamatuid vaadatakse pidevalt läbi ja ajakohastatakse.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustused miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Ametnikudfn[24] (29 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Personal, keda finantseeritakse[25] artikli 29 01 02 alusel | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |Muu personal,[26] keda finantseeritakse artikli 29 01 04/05 alusel | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |KOKKU | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |Tabelis olevad ametikohad on olemas ning eraldatud kavandatud määruse ülesannete täitmiseks.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusAsjaomased ülesanded on statistika koostamise tavapärased ülesanded, mis hõlmavad:- Mõistete võrreldavuse tagamise metodoloogia arendamist- Piloottöid ja otstarbekusuuringuid- Küsimustike ja juhendite koostamist- Andmete kogumist liikmesriikidest- Andmete kontrollimist ja valideerimist- Andmete avaldamist ja levitamist- Kvaliteedianalüüse8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)(Kui on ette nähtud rohkem kui üks allikas, märkida ametikohtade arv iga allika puhul)( Ametikohad, mis on praegu eraldatud programmi haldamiseks ja mida on vaja asendada või pikendada( Ametikohad, mis on eelnevalt eraldatud aastase poliitilise strateegia/ esialgse eelarveprojekti raames aastaks n( Ametikohad, mida taotletakse järgneva aastase poliitilise strateegia/ esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb ümber paigutada kasutades olemasolevaid halduskorraldusvahendeid (sisemine ümberpaigutamine)( Ametikohad, mida on vaja aastal n, kuigi neid ei ole aastase poliitilise strateegia/ esialgse eelarveprojekti raames vaatlusalusel aastal ette nähtud8.2.4. Muud halduskulud võrdlussumma ulatuses (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)Eelarverida (number ja rubriik) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja hiljem | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sisene |väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Kulud personalile ja sellega seonduvad kulud väljaspool võrdlussummatMiljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega)Personali liik | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Ametnikud ja ajutine personal (29 01 01) | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 |Personal, keda rahastatakse artikli 29 01 02 alusel (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Kulud personalile ja nendega seonduvad kulud kokku (VÄLJASPOOL võrdlussummat) | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadVajadusel tuleb viidata punktile 8.2.1Keskmiselt 0,108 miljonit eurot isiku kohta aastasArvutus – Personal, keda rahastatakse artikli XX 01 02 aluselVajadusel tuleb viidata punktile 8.2.1Keskmiselt 0,108 miljonit eurot isiku kohta aastas8.2.6. Muud halduskulud väljaspool võrdlussummat Miljonites eurodes (kolme kümnendiku täpsusega) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOKKU |29 01 02 11 01 Lähetused | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,150 |29 01 02 11 02 Koosolekud ja konverentsid | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,360 |29 01 02 11 03 Komiteed[28] |29 01 02 11 04 Uuringud ja konsultatsioonid |29 01 02 11 05 Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada lisades viide eelarvereale) |Muud halduskulud v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (VÄLJASPOOL võrdlussummat) | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Kalkulatsioon - Muud halduskulud väljaspool võrdlussummat[1] Nõukogu 5. mai 2003. aasta järeldused keskmise soorituse normtasemete (standardite) kohta hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopas. ELT C 134, 7.6.2003.[2] EÜT L 358, 31.12.2002.[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT C 374, 30.12.1994, lk 4–6.[6] Dokument 7619/05, lõige 34.[7] ELT L 205, 6.8.2005, lk 21–27.[8] Märtsis 2003 Brüsselis toimunud Ülemkogul rõhutati normtasemete tähtsust parimate tavade väljaselgitamisel ja tulemuslike ja tõhusamate investeeringute tagamisel inimressurssidesse.[9] Nõukogu 5. mai 2003. aasta järeldused Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemete kohta hariduse ja koolituse valdkonnas (normtasemed). ELT C 134, 7.6.2003[10] ELT J 141, 10.6.2005, lk 7-8.[11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, lk 6.[12] ELT L 255, 30.9.2005, lk 1.[13] Komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).[14] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1983/2003 (ELT L 289, 17.11.2003, lk 34).[15] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 61.[16] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 322/97.[17] EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7.[18] Vastavalt rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (ISCED) 1997. aasta versioonile.[19] Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioon elukestva õppe kohta (EÜT 2002 C 163/01, lk 1).[20] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[21] Kulud jaotise xx artiklis xx 01 04.[22] Kulud peatükis xx 01, mis ei kuulu artiklitesse xx 01 04 või xx 01 05.[23] Vt intstitutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[24] Kulud, mida EI kaeta võrdlussummadest.[25] Kulud, mida EI kaeta võrdlussummadest.[26] Kulud, mis sisalduvad võrdlussummades.[27] Viidata asjaomase täidesaatva asutuse/asutuste konkreetsele finantsselgitusele.[28] Märkida komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.


|

52011PC0903

/* KOM/2011/0903 lõplik - 2011/0440 (COD) */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa rahvastikustatistika kohta

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku sihid ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on töötada välja rahvastikustatistika määrus, millega ühtlustataks rahvastiku ja rahvastikusündmuste kohta esitatavaid andmeid ja reguleeritaks nende andmete esitamist.-  Üldine taustÜha suurenevate ja keerulisemate demograafiliste probleemide tõttu on tekkinud vajadus ühtsete Euroopa tasandi õigusaktide järele, mis reguleeriksid rahvastikustatistikat. Euroopa Komisjonil on vaja kvaliteetset teavet liidu rahvastiku ja rahvastikusündmuste kohta. Peaaegu igas ELi poliitikavaldkonnas, olgu see siis majandus, sotsiaalvaldkond või keskkond, on vaja kvaliteetset rahvastikustatistikat, et töötada välja tegevuseesmärgid ja hinnata edusamme, nt teha usaldusväärseid võrdlusi liikmesriikide vahel. Andmeid võidakse kasutada otse või erinevate näitajate jaoks (nt demograafilised näitajad ja näitajad elaniku kohta).Demokraatia toimimiseks liidus on vaja koostada võimalikult kvaliteetseid iga-aastaseid rahvastikuhinnanguid. Eurostati kogutud ja avaldatud andmeid liikmesriikide kogurahvastiku kohta kasutatakse igal aastal liidu otsuste tegemise protsessis (kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine nõukogus). Praegu on üheks kriteeriumiks, et liikmesriigi taotluse korral peab kvalifitseeritud häälteenamus esindama liikmesriike, kelle elanikkond moodustab vähemalt 62% ELi rahvastikust, mis arvutatakse rahvastikuandmete põhjal. Rahvastikuarv muutub veelgi tähtsamaks Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 alusel, mille kohaselt on alates 1. novembrist 2014 kvalifitseeritud häälteenamus määratletud nõukogu liikmete vähemalt 55 %-lise häälteenamusena, mille moodustavad vähemalt 15 liiget tingimusel, et nad esindavad liikmesriike, mille elanikkond moodustab kokku vähemalt 65 % liidu elanikest (st topelthäälteenamus).Liimesriikide rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust hinnatakse muu hulgas Eurostati rahvastikuprognoosi alusel, mille jaoks on omakorda vaja ajakohaseid, täpseid, usaldusväärseid ja järjepidevaid aegridu rahvastiku, sündide ja surmade kohta koos usaldusväärsete hinnangutega iibe, oodatava eluea ja migratsiooni tulevaste arengute kohta.Euroopa Ülemkogu poolt 2001. aastal Göteborgis algatatud ja 2006. aastal uuendatud ELi säästva arengu strateegia seiret hinnatakse Eurostati seirearuande kaudu, milles kasutatakse aegridu vanadussõltuvusmäära, iibe ja oodatava eluea kohta ELis.Edusamme, mis EL on teinud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suunas, hinnatakse aruandes, mille koostamisel kasutatakse muu hulgas Eurostati piirkondlikke rahvastikuandmeid.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEttepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaELi õigusaktidest tulenevalt peab Eurostat esitama võimalikult kvaliteetseid rahvastikuandmeid. Peale selle on paljudes poliitikavaldkondades, milles EL tegutseb, tegevuseesmärkide püstitamiseks ja edusammude hindamiseks vaja andmeid rahvastikusündmuste kohta. Andmed peavad olema ajakohased, täpsed, täielikud, sidusad ja ELi tasandil võrreldavad ning sageli vajatakse neid sellisel piirkondlike üksikasjade ja muutujate jaotuse tasemel ning sellise kvaliteediga, mida saab kindlustada üksnes Euroopa õigusaktiga rahvastikustatistika kohta.Käesolevas Euroopa rahvastikustatistika määruse eelnõus on järgitud Euroopa statistika tegevusjuhise põhimõtteid kvaliteedi tagamise kohustuse, usaldusväärse metoodika, kulutasuvuse, asjakohasuse, täpsuse ja usaldusväärsuse, sidususe ja võrreldavuse osas.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsusega nr 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012[1] on öeldud, et rahvastikustatistika põhieesmärgiks on koostada piisavalt andmeid ja analüüse, mis võimaldaksid hinnata demograafiliste muutuste mõju Euroopas.Käesoleva ettepanekuga hõlmatud andmeid on kogutud vabatahtlikult juba mitmeid aastaid. Selline kogumine võib tähendada, et liikmesriigiti kasutatakse erinevaid demograafilisi määratlusi, põhimõtteid ja meetodeid ning on suur oht, et need andmed ei ole sidusad, võrreldavad, järjepidevad ega ajakohased. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta,[2] ja 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 763/2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta[3] püütakse käesoleva ettepanekuga viia lõpule ühtlustamine rahvastikuandmete valdkonnas.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED-  Komisjoni talituste sisesed arvamusvahetused /aruteludEttepaneku koostamisel konsulteeriti järgmiste komisjoni talitustega: peadirektoraadid SG, EMPL, REGIO, SANCO, ECFIN ja AGRI. Nende arvamusi taotleti ametlikult ettepaneku ettevalmistavas etapis (eelhindamine) kirjaliku konsultatsiooni teel. Väljatöötamisprotsessi käigus korraldati sageli ja korrapäraselt mõttevahetusi, mis hõlmasid nii kahepoolseid arutelusid kui ka regulaarset osalemist demograafia töörühmas. Kõik talitused, kellega konsulteeriti, toetasid projekti, tuues välja oma vajadused ning ka nende vajaduste õigusliku ja poliitilise aluse.-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaLiikmesriigid teavad juba mõnda aega, et Eurostatil on kavas teha seadusandlik algatus rahvastikuandmete vallas. Mitmesugused ettevalmistustööd iga-aastase rahvastikustatistika raammääruse eelnõu koostamiseks on komisjoni aastastes statistika tööprogrammides toimunud juba 2007. aastast alates.Alates 2008. aasta märtsist on Eurostat jaganud liikmesriikidele aktiivselt teavet demograafia töörühma kohtumistel. 2009. aasta novembris tunnistas demograafia töörühm vajadust rahvastikuandmete kogumist käsitleva Euroopa õigusakti järele. Esitati ettepaneku eelhindamine, mida arutati koos määruse eelnõu esimese versiooniga. Liikmesriigid esitasid esimese eelnõu kohta märkusi, mida võeti arvesse läbivaadatud eelnõus, mis saadeti 2010. aasta lõpus liikmesriikidele täiendavate märkuste tegemiseks. Teise ringi märkusi arvestati eelnõu teises versioonis, mida arutati demograafia töörühmas 2011. aasta aprillis. Euroopa sotsiaalstatistika valdkonna juhte hoiti pidevalt töö käiguga kursis.17. novembril 2011 esitati ettepanek ka Euroopa statistikasüsteemi komiteele.Lisaks tavapärastele töörühmade koosolekutele vahetati teavet ka CIRCA veebisaidi kaudu.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKavandatud määratluste aluseks võeti ÜRO rahvusvahelised soovitused rahva ja eluruumide loenduse ja rahvastikusündmuste statistika kohta.-  Mõju ja tagajärgede analüüsKavandatud Euroopa Liidu rahvastikustatistika raamistikuga tagatakse andmete ajakohasus, suurem sidusus, võrreldavus ja järjepidevus, mis muudab andmed nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil kasutajate jaoks asjakohasemaks, eelkõige seeläbi, et eesmärk on arvestada iga elanikku/sündi/surma statistikas vaid üks kord.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva määruse eesmärk on luua Euroopa Liidu rahvastikustatistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik sel viisil, et liikmesriigid koguvad, koostavad, töötlevad ja edastavad rahvastikku ja rahvastikusündmusi käsitlevat ühtlustatud Euroopa statistikat.-  Õiguslik alusEuroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vajaduse korral meetmeid statistika koostamiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles esitatakse Euroopa statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele. Statistika koostamine ei tohi tuua ettevõtjate jaoks kaasa ülemäärast koormust.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel.Statistiliste andmete kvaliteedi peamised näitajad on sidusus ja võrreldavus. Arvestades, et rahvastiku- ja rahvastikusündmuste andmeid kasutatakse ELi õigusaktide järgimiseks, ELi poliitika hindamiseks ja/või liikmesriikide poliitikas saavutatud tulemuste võrdlemiseks Euroopa tasandil, on kahtlemata hädavajalik, et alusandmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad. Liikmesriigid ei suuda seda vajalikul määral tagada ilma selge ELi raamistikuta, s.o ELi õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistilised mõisted ja kvaliteedinõuded. Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu rahvastikustatistika määruse ettepanek. ELi ühise raamistiku abil kogutud ja koostatud statistikata väheneks riiklike rahvastikustatistika süsteemide asjakohasus ja tõhusus.Üksnes liikmesriikide meetmed mõjutaksid liikmesriikide huve negatiivselt järgmisel põhjusel.Ühise ELi raamistiku puudumine, milles kasutatakse ühiseid mõisteid ja määratlusi, seaks kahtluse alla või isegi välistaks täielikult kvaliteetse rahvastikustatistika kasutamise võimaluse. Saadud kogemused näitavad selgelt, et kokkulepitud, selge ja kontrollitava raamistikuta mitteametlik lepe ei taga tulevikus vajaliku kvaliteediga statistilisi andmeid.Euroopa tasandi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Ettepaneku eesmärke on parem saavutada Euroopa tasandil ELi õigusaktiga, sest üksnes komisjon saab koordineerida ELi tasandi statistiliste andmete ühtlustamist. Liikmesriigid saavad ise koguda andmeid ja koostada võrreldavat rahvastikustatistikat, sest nemad kasutavad nõutava teabe saamiseks kõige sobivamaid allikaid ja meetodeid. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega võib EL seega võtta asjakohaseid meetmeid.Ettepaneku eesmärk on ühtlustada põhimõtted, kaetud valdkonnad ja nõutava teabe karakteristikud, kaetus, kvaliteedinõuded ning aruannete esitamise tähtajad ja tulemused, et saavutada asjakohane, ajakohane, võrreldav ja sidus Euroopa statistika.Liikmesriigid koguvad andmeid oma allikaid ja praktikat kasutades, kuid on kohustatud tagama edastatud andmete ja metaandmete kvaliteedi ning selle, et valitud andmeallikad ja metoodika vastaksid ühisele määratlusele. Liikmesriigid peavad aru andma andmeallikate, määratluste ja hindamismeetodite kohta, mida nad kasutavad nende kohustuste täitmiseks, ja teatama, kui neid muudetakse. Nad esitavad Eurostatile teabe, mis on vajalik statistilise teabe kvaliteedi hindamiseks.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel.Käesolev määrus piirdub eesmärkide saavutamiseks minimaalsega ega lähe kaugemale hädavajalikust. Andmeallikate vaba valik kooskõlas riiklike seaduste ja põhimõtetega, millele lisandub võimalus kasutada hindamistehnikaid ja statistilisi meetodeid, peaks vähendama vastajate, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanike finants- ja halduskoormust.-  Vahendi valikKavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:Sobiva vahendi valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika puhul kaldutud kasutama põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse ühesugused õigusnormid kogu ELis ning liikmesriikidel ei ole võimalik kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on riikide õigusaktide ühtlustamine, oma eesmärkide poolest liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riigiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatav vorm. Samuti tuleb need üle võtta siseriiklikku õigusesse. Määruse kasutamine on kooskõlas teiste alates 1997. aastast vastu võetud Euroopa statistikaalaste õigusaktidega.4. MÕJU EELARVELEETTEPANEK EI MÕJUTA liidu eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE-  Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega ei kaasne seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamist.-  Euroopa MajanduspiirkondKavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.2011/0440 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa rahvastikustatistika kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikele 4 määratletakse alates 1. novembrist 2014 kvalifitseeritud häälteenamust liikmesriikide elanike arvu alusel.2.  Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu annab majanduspoliitika komiteele korrapäraselt volituse hinnata riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja kvaliteeti Eurostati koostatud rahvastikuprognooside alusel.3.  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[4] tuleks kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi. Sellest tulenevalt tuleks võrreldava piirkondliku statistika esitamiseks määratleda territoriaalüksused vastavalt NUTSile.4.  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire ELi piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab Eurostat koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast.5.  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 159 koostab komisjon igal aastal aruande edusammude kohta artikli 151 eesmärkide saavutamisel, sealhulgas liidu demograafilise olukorra kohta.6.  Komisjon toetas oma teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”[5] vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse ja geograafilise mõõtme järgi rühmitatud teabe ja tervisealase ebavõrdsuse näitajate edasiarendamist ja kogumist.7.  ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Eurostati seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile.8.  Iga-aastased rahvastikustatistika andmed on riiklikul ja piirkondlikul tasandil aluseks erinevate poliitikavaldkondadega seotud uuringutele ja nende valdkondade määratlemisel, eelkõige sotsiaal- ja majandusküsimustes. Rahvastikustatistika on oluline suure hulga poliitiliste näitajate puhul.9.  Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames.10.  Selleks et tagada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteet ja eelkõige võrreldavus ning et Euroopa Liidu tasandil oleks võimalik koostada usaldusväärseid ülevaateid, peavad kasutatavad andmed põhinema samadel mõistetel ning käsitlema sama vaatluskuupäeva või -perioodi.11.  Demograafiline teave peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta)[6] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta)[7] kohaselt kogutava teabega.12.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[8] nähakse ette Euroopa rahvastikustatistika võrdlusraamistik. Eelkõige nõutakse nimetatud määruses ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.13.  Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011.14.  Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja pereelu austamisele ning isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta[9] artiklites 7 ja 8.15.  Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua ühine raamistik Euroopa rahvastikustatistika süstemaatiliseks koostamiseks liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna tegevuse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada Euroopa tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.16.  Käesoleva määruse rakendamise eesmärgil ühtsete tingimuste tagamiseks tuleb komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[10]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1ReguleerimiseseKäesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik Euroopa rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastava statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:17.  „riiklik” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti f tähenduses, kus mõiste „territoorium” tähendab määruse (EÜ) nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatavas versioonis määratletud territooriumi;18.  „piirkondlik” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti g tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele;19.  „alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal liikmesriigis;20.  „alaline elukoht” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti d esimese lõigu tähenduses. Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:i neid, kes on elanud oma alalises elukohas pidevalt vähemalt 12 kuud enne vaatlusaega, võiii neid, kes on saabunud oma alalisse elukohta vaatlusajale eelnenud 12 kuu jooksul kavatsusega elada seal vähemalt üks aasta.Mõiste „alaline elukoht” kohaldamisel käsitlevad liikmesriigid erijuhte vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1201/2009[11] lisale;21.  „elussünd” – sellise lapse sünd, kes hingab või kellel on muud elutalitluse tunnused, näiteks südamelöögid, nabaväädi pulss või tahtele alluvate lihaste selge liikumine, olenemata loote vanusest;22.  „surm” – kõigi elutunnuste püsiv kadumine mis tahes ajal pärast elussündi;23.  „rahvastikusündmused” – punktides g ja h määratletud elussünnid ja surmad;24.  „kinnitatud andmed” – andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti.Artikkel 3Rahvastikuandmed ja elutähtsaid sündmusi käsitlevad andmed25.  Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud andmed vaatlusaja rahvastiku kohta artikli 2 punkti c tähenduses. Kui artikli 2 punkti d alapunktides i või ii osutatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks määrata, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed selle kohta, kui paljud inimesed omavad nende riigis õiguslikku või registreeritud elukohta vaatlusajal; selleks püüavad nad leida andmed, mis kirjeldavad võimalikult ligilähedaselt artikli 2 punktides c ja d esitatud elanikkonda.26.  Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed vaatlusaja rahvastikusündmuste kohta, olenemata sellest, kus need sündmused aset leidsid. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu lõikes 1 osutatud andmete puhul.27.  Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide riiklike ja piirkondlike tasandite puhul, nagu need on määratletud artikli 2 punktides a ja b.28.  Lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.Artikkel 4Kogurahvastiku andmed, mis on mõeldud liidu konkreetseteks eesmärkideksNõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil. Käesoleva artikli puhul ei esita liikmesriigid andmeid vaatlusajal õiguslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna kohta.Artikkel 5Vaatlusaeg29.  Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg 31. detsembri südaöö.30.  Rahvastikusündmusi käsitlevate andmete puhul on vaatlusaeg kalendriaasta, mil sündmused aset leidsid.31.  Käesoleva määruse puhul on esimene arvessevõetav vaatlusaeg 2013. aasta. Viimane vaatlusaeg on 2027. aasta.Artikkel 6Andmete ja metaandmete esitamineLiikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) käesolevas määruses nõutud andmed ja metaandmed vastavalt komisjoni (Eurostati) sätestatud andmete ja metaandmete vahetamise standarditele. Liikmesriigid edastavad need andmed ja metaandmed ühise andmesisestusportaali kaudu või teevad need kättesaadavaks viisil, mis võimaldab komisjonil (Eurostatil) need andmed elektroonilisel viisil kätte saada.Artikkel 7AndmeallikadAndmed põhinevad andmeallikatel, mille liikmesriik on valinud kooskõlas siseriiklike õigusnormide ja tavadega. Vajaduse korral kasutatakse teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamismeetodeid.Artikkel 8Kvaliteedinõuded32.  Liikmesriigid tagavad edastatud andmete kvaliteedi.33.  Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume.34.  Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) metaandmed vastavalt Euro SDMX metaandmete struktuurile, esitades eelkõige andmed esimesel vaatlusaastal kasutatud andmeallikate, määratluste ja hindamismeetodite kohta, ning teatavad komisjonile (Eurostatile) kõikidest nendesse andmetesse tehtavatest muudatustest.35.  Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid talle kogu teabe, mis on vajalik statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.36.  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007 artiklis 3 nõutud andmetega.Artikkel 9Komitee37.  Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.38.  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.Artikkel 10JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Käesoleva määruse kohaldamine lõppeb 31. detsembril 2027.[...],Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistuja [1] ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.[2] ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.[3] ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.[4] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.[5] KOM(2009) 567.[6] ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.[7] ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.[8] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.[9] ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.[10] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.[11] ELT L 329, 15.12.2009, lk 29.