               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2022
            COM(2022) 117 final
            2022/0082(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatuste sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Liit on rahvusvahelise suhkrulepingu
                     11 (edaspidi „leping“) osaline ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige. Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsusega (EL) 2017/2242
                     22 ja nõukogu otsusega (EL) 2019/2136
                     33 sai komisjon nõukogult loa alustada läbirääkimisi teiste lepinguosalistega, et lepingut ajakohastada, eelkõige seoses erinevustega organisatsiooni liikmete häälte arvu ja rahaliste sissemaksete vahel ning seoses liikmete suhtelise positsiooniga ülemaailmsel suhkruturul.

                  Lepingu muudatust arutati nõukogu põhitarbeainete töörühmaga konsulteerides ja see on kooskõlas nõukogus vastuvõetud läbirääkimisjuhistega. Muudatused puudutavad järgmist kolme valdkonda: halduseelarve ja liikmete sissemaksed vastavalt artiklile 25; eesmärkide, uuringute, hindamiste ja teadusuuringute laiendamine, et võimaldada muude suhkruga seotud toodete (eelkõige bioetanooli) lisamist artiklite 1, 32, 33 ja 34 kohaldamisalasse; ning tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirjad vastavalt artiklile 23.

                  Rahvusvaheline suhkrunõukogu (edaspidi „suhkrunõukogu“) hääletas oma 26. novembril 2021 toimunud 59. istungil ühehäälselt selle poolt, et soovitada organisatsiooni liikmetel lepingut vastavalt läbirääkimiste tulemustele muuta.

                  Käesoleva nõukogu otsuse eesmärk on muudatused heaks kiita ja määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma teate muudatuse vastuvõtmise kohta määratud asukohas.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

                  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v peaks komisjon kui lepingu muudatuste läbirääkija tegema nõukogule ettepaneku sõlmida pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist lepingusse tehtavad muudatused.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Kehtivate organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate sätete kohaselt on liidu rahalise sissemakse osa olnud alates 1992. aastast praktiliselt sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline positsioon sellel turul on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest
                     44.

                  Kui kiidetakse heaks lepingu artikli 25 muudatus, millega reguleeritakse halduseelarve vastuvõtmist ja liikmete osamakseid, viiakse häälte jaotamise arvutus paremini kooskõlla maailma praeguse suhkruturuga. Ette on nähtud maksimaalselt kümneaastane üleminekuperiood, mille jooksul häälte arvu iga-aastane muutus on esimesel viiel aastal kuni 15 % ja üleminekuperioodi ülejäänud osa jooksul 20 %. Arvutusmeetodi muutmine vähendab ELi eelarveosaga seotud häälte arvu, mis omakorda vähendab ELi panust organisatsiooni.

               4.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Vastavalt lepingu artikli 44 lõikele 1 teatab iga liige suhkrunõukogu määratud tähtaja jooksul hoiulevõtjale muudatuse heakskiitmisest. Vastavalt suhkrunõukogu poolt kokku lepitud ajakavale on liikmetel aega kuni 25. novembrini 2022, et saada muudatustele heakskiit vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele menetlustele. Pärast heakskiidu saamist peavad liikmed esitama enne 30. juunit 2023 hoiulevõtja teatise muudatuste vastuvõtmise kohta ÜRO peasekretärile New Yorgis.

               2022/0082 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatuste sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit on 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) – mille liit sõlmis nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                  5
                – osaline ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige.

               (2)Tuginedes nõukogu otsustega (EL) 2017/2242
                  6
                ja (EL) 2019/2136
                  7
                antud volitustele pidas komisjon liidu nimel ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi juhtimisel läbirääkimisi teiste organisatsiooni liikmetega lepingu muutmiseks.

               (3)Läbirääkimised lepingu muudatuste üle on lõpule viidud ja rahvusvaheline suhkrunõukogu kiitis sõnastuse heaks oma 57. istungil 2020. aasta novembris ja 58. istungil 2021. aasta juunis.

               (4)Rahvusvaheline suhkrunõukogu peab läbirääkimistel kokku lepitud muudatusi soovitama organisatsiooni liikmetele lepingu artiklis 44 sätestatud korras.

               (5)Nõukogu otsusega (EL) 2021/1851
                  8
                volitati komisjoni hääletama selle poolt, et 2021. aasta novembris toimunud rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil toimuval erihääletusel soovitatakse organisatsiooni liikmetel lepingut muuta. Rahvusvaheline suhkrunõukogu hääletas ühehäälselt selle poolt.

               (6)Lepingu artikli 44 lõike 1 kohaselt peab iga organisatsiooni liige teatama hoiulevõtjale muudatuste heakskiitmisest.

               (7)Liit peaks lepingu muudatused heaks kiitma,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatused kiidetakse liidu nimel heaks.

               Muudatuste tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Komisjon teatab lepingu artikli 44 lõike 1 kohaselt liidu nimel hoiulevõtjale muudatuste heakskiitmisest, et väljendada liidu nõusolekut end muudetud lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […]
                  9
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/10/
                           PSH/cl/830164

                        6.22.2022.1

                        KUUPÄEV: 1.2.2022

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        14 20 03 06 Rahvusvahelised organisatsioonid ja kokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2022 5 300 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek: nõukogu otsus 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatuste sõlmimise kohta.

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 ja artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Käesoleva nõukogu otsuse eesmärk on muudatused heaks kiita ja määrata isik(ud), kes on vastavalt lepingu artikli 44 lõikele 1 volitatud liidu nimel hoiule andma teate muudatuse vastuvõtmise kohta määratud asukohas.

                        Muudatus puudutab halduseelarvet ja liikmete osamakseid (artikkel 25); eesmärkide, uuringute, hindamiste ja teadustegevuse laiendamist, mis võimaldab kaasata muid suhkruga seotud tooteid (artiklid 1, 32, 33 ja 34), ning tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirju (artikkel 23).

                        Eelkõige hõlmab artikkel 25 läbivaadatud arvutusmeetodit ja tõhusamat kohandamismehhanismi, millega normaliseeritakse ELi osa organisatsiooni eelarvekuludes ja vastutuses.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonit eurot)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2022

                        (miljonit eurot)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2023

                        (miljonit eurot)

                        5.0

                        KULUD

                        –
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        –
                              RIIGIASUTUSED

                        –
                              MUU

                        –

                        –

                        –

                        5.1

                        TULUD

                        –
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        –
                              RIIGISISESED

                        2024 (miljonites eurodes)

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                              –

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD:

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        –

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        –

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED:

                        Ettepanekul võivad olla finantstagajärjed alates 2024. aastast, kuid nende suurust ei ole praegu võimalik väljendada. Liidu rahalise panuse suurus sõltub ELile pärast muutmislepingu sõlmimist antud häälte lõplikust arvust. Kõige tõenäolisemalt ELi osa väheneb.

                     (1)
                  1
                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (2)
                  2
                        Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2242, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 322, 7.12.2017, lk 29).

                     (3)
                  3
                        Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2136, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 324, 13.12.2019, lk 3‒4).

                     (4)
                  4
                        Iga liikme poolt organisatsiooni aastaeelarvesse makstava rahalise toetuse arvutamiseks kasutatakse vastavalt artiklile 25 kindlaksmääratud häälte arvu ja hääle kohta makstavat summat.

                     (5)

                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (6)

                        Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2242, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 322, 7.12.2017, lk 29).

                     (7)

                        Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2136, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 324, 13.12.2019, lk 3‒4).

                     (8)

                        Nõukogu 15. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1851 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatustega ja nende rakendamise ajakavaga (ELT L 374, 22.10.2021, lk 49‒51).

                     (9)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2022
            COM(2022) 117 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muudatuste sõlmimise kohta

               LISA

               1992. aasta rahvusvahelist suhkrulepingut (edaspidi „leping“) muudetakse järgmiselt.

               (1) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 1

               Eesmärgid

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „käesolev leping“) eesmärgid, pidades silmas ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsil vastu võetud resolutsiooni 93 (IV) tingimusi, on järgmised:

               (a)tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö suhkru ja magusainete valdkonnas maailmas ning nendega seotud küsimustes, sealhulgas bioenergia ja suhkrukultuuridest etanooli tootmise valdkondades;

               (b)luua foorum valitsustevahelisteks konsultatsioonideks suhkru- ja magusainete turgude ning suhkrutööstuse kõrvalsaaduste ja suhkrukultuuridel põhineva etanoolkütuse turgude üle;

               (c)hõlbustada kaubandust, kogudes ja andes teavet maailma suhkruturu ja muude magusainete, samuti bioenergia ja suhkrukultuuridel põhineva etanoolkütuse kohta;

               (d)ergutada nõudluse suurendamist suhkru ja suhkrukultuuride järele, eelkõige muuks otstarbeks kui toiduks.“

               (2)Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Nõukogu nimetab tegevdirektori ametisse kvalifitseeritud häälteenamusega neljaks aastaks. Nõukogu nimetab tegevdirektori ametisse vähemalt kuus kuud enne tema ametiaja algust. Nõukogu võib tegevdirektori kvalifitseeritud häälteenamusega uuesti ametisse nimetada teiseks nelja-aastaseks perioodiks. Tegevdirektorit ei saa ametisse nimetada rohkem kui kaheks ametiajaks. Tegevdirektori ametisse nimetamise eritingimuste üle otsustab nõukogu.“

               (3)Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 25

               Halduseelarve vastuvõtmine ja liikmete osamaksud

                1. Käesoleva artikli kohaldamisel on liikmetel kokku 2000 häält.

               2. (a)Igal liikme häälte arv määratakse kindlaks vastavalt lõikele 3.

               (b)Ühelgi liikmel ei ole vähem kui 6 häält.

               (c)Hääli ei saa osadeks jagada. Ümardamine on lubatud arvutamise käigus selleks, et eraldada täisarv hääli

               3.Hääled määratakse kindlaks igal aastal järgmise korra kohaselt: igal aastal alates 2023. aastast arvutatakse ajal, kui rahvusvaheline suhkruorganisatsioon avaldab suhkru aastaraamatu, iga liikme häälte arv järgmiste näitajate ja nende suhtelise kaalu alusel:

               ·20 % häälte aluseks on liikme proportsionaalne osa liikmete koguekspordist,

               ·20 % häälte aluseks on liikme proportsionaalne osa liikmete koguimpordist,

               ·20 % häälte aluseks on liikme proportsionaalne osa liikmete kogutoodangust,

               ·20 % häälte aluseks on liikme proportsionaalne osa liikmete kogutarbimisest,

               ·20 % häälte aluseks on liikme proportsionaalne osa liikmete kogumaksevõime tegurist. Maksevõime tegur on võrdne uusimate avaldatud hinnangutega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kulude jaotamise kohta.

               Iga liikme häälte arv arvutatakse iga eespool nimetatud näitaja kohta selle näitaja viimase viie aasta keskmise põhjal, mis on avaldatud organisatsiooni suhkru aastaraamatu viimases väljaandes. Iga liikme osa eespool nimetatud kõigi liikmete kogunäitajatest arvutab tegevdirektor. Kõik eespool nimetatud andmed edastatakse liikmetele arvutuste tegemise ajal.

               4.Kui liige või liikmed ühinevad pärast käesoleva lepingu jõustumist, määratakse nende hääled kindlaks vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatud arvutuspõhimõttele. Olemasolevate liikmete hääled arvutatakse ümber, nii et häälte koguarvuks jääb 2000.

               5.Liikme või liikmete lahkumise korral jaotatakse lahkuva liikme või lahkuvate liikmete hääled ülejäänud liikmetele, arvutades ümber liikmete osakaalu eelnimetatud viie näitaja puhul, nii et kõigi liikmete häälte koguarvuks jääb 2000.

               6. Üleminekukord

               (a)Korrektsioonide arvutamise lähtepunkti kindlaksmääramisel võetakse aluseks 2022. aasta liikmesus ja hääletusolukord.

               (b)Üleminekuperioodi esimese viie aasta jooksul ei tohi ühegi liikme häälte arv olla üle 15 % suurem ega väiksem kui eelmisel aastal kokku lepitud häälte arv ning üleminekuperioodi järgmisel viiel aastal ei tohi ühegi liikme häälte arv olla üle 20 % suurem ega väiksem kui eelmisel aastal kokku lepitud häälte arv. Erand on lubatud vaid juhul, kui vastavalt lõike 2 punktile c tähendab ümardamine seda, et liikmele antud häälte arv ületab kokkulepitud protsendimäärasid.

               (c)Hääle kohta makstava panuse kindlaksmääramisel ei jaotata lõike 6 punkti b kohaldamise tõttu kasutamata jäänud hääli teistele liikmetele. Seega määratakse iga hääle kohta makstav osamaks kindlaks ümberarvutatud häälte koguarvu alusel, tingimusel et see ei ületa 2000 häält.

               (d)Üleminekukord lõpeb kümne aasta jooksul.

               7. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata artikli 26 lõike 2 sätteid, mis käsitlevad hääleõiguse peatamist kohustuste täitmata jätmise korral.

               8. Nõukogu võtab iga aasta teisel poolel vastu organisatsiooni järgmise aasta halduseelarve ja määrab kindlaks selle eelarve täitmiseks vajalike liikmete osamakse iga hääle kohta, võttes arvesse käesoleva artikli lõike 6 sätteid.

               9.Iga liikme osamaks halduseelarvesse arvutatakse nii, et iga liikme osamaks hääle kohta korrutatakse talle käesoleva artikli alusel antud häälte arvuga järgmiselt:

               (a)nende liikmete puhul, kes on halduseelarve lõpliku vastuvõtmise ajal liikmed, korrutatakse see häälte arvuga eelarve vastuvõtmise ajal, ning

               (b)liikmete puhul, kes saavad liikmeks pärast halduseelarve vastuvõtmist, korrutatakse see häälte arvuga, mis nad saavad liikmeks astumise ajal ja mida on kohandatud proportsionaalselt eelarvega või eelarvega hõlmatud ülejäänud ajavahemikuga; teiste liikmete kohta tehtud hinnanguid ei muudeta.

               10.Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega võtta meetme, mida ta peab asjakohaseks, et leevendada mõju liikmete sissemaksetele, mis võib tuleneda võimalikust vähesest liikmete arvust 2024. aasta halduseelarve vastuvõtmise ajal või liikmete arvu olulisest vähenemisest pärast seda.“

               (4)Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 32

               Teave ja uuringud

               1.Organisatsioon tegutseb keskusena, mis kogub ja avaldab statistilist teavet ja uuringuid suhkrutoodete ülemaailmse toodangu, hindade, ekspordi ja impordi, tarbimise ja varude ning maksude kohta.

               2. Liikmed kohustuvad esitama töökorras ettenähtud aja jooksul kogu kättesaadava statistika ja teabe, mis on kõnealuses töökorras kindlaks määratud, et võimaldada organisatsioonil täita käesolevast kokkuleppest tulenevaid ülesandeid. Kui see osutub vajalikuks, kasutab organisatsioon sellist asjakohast teavet, mis on talle kättesaadav muudest allikatest. Organisatsioon ei avalda teavet, mis võimaldaks kindlaks teha suhkrutooteid tootvate, töötlevate või turustavate isikute või äriühingute tegevuse.“

               (5)Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 33

               Turu hindamine, tarbimine ja statistika

               1. Nõukogu moodustab kõigist liikmetest koosneva suhkrutoodete turuhindamise, tarbimise ja statistika komitee, mille eesistujaks on tegevdirektor.

               2. Komitee jälgib pidevalt suhkrutoodete maailmamajandusega seotud küsimusi ja teavitab liikmeid oma arutelude tulemustest, milleks ta peab koosolekuid, tavaliselt kaks korda aastas. Jälgimiseks võtab komitee arvesse organisatsiooni poolt artikli 32 kohaselt kogutud kogu asjakohast teavet.

               3. Komitee teeb tööd järgmistes valdkondades:

               (a)suhkrutoodete statistika ettevalmistamine ning suhkrutoodete tootmise, tarbimise, varude, rahvusvahelise kaubanduse ja hindade statistiline analüüs;

               (b)turukäitumise ja seda mõjutavate tegurite analüüs, pöörates erilist tähelepanu arengumaade osalemisele maailmakaubanduses;

               (c)suhkrutoodete nõudluse analüüs, sealhulgas suhkrutoodete looduslike ja tehislike asendajate kasutamise mõju suhkrutoodete maailmakaubandusele ja tarbimisele;

               (d)muud nõukogu poolt heaks kiidetud küsimused.

               4. Igal aastal võtab nõukogu arvesse tegevdirektori koostatud esialgse tööprogrammi kavandit koos hinnanguliste ressursivajadustega.“

               (6)Artikkel 34 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 34

               Teadus- ja arendustegevus

               Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võib nõukogu aidata kaasa nii suhkrutoodete majanduse teaduslikule uurimis- ja arendustegevusele kui ka selles valdkonnas saavutatud tulemuste levitamisele. Sel eesmärgil võib nõukogu teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja teadusasutustega tingimusel, et nõukogu ei võta täiendavaid rahalisi kohustusi.“

               (7)Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Algselt 1992. aastal kokku lepitud häälte jaotus“.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2022
            COM(2022) 116 final
            2022/0081(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungi eel

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni osaliste konverentsi 19. istungi eel võetav seisukoht seoses konventsiooni lisade kavandatud muudatustega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon

               Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“ või „CITES“) eesmärk on kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike rahvusvahelisest kaubandusest põhjustatud liigkasutuse eest. Konventsioon jõustus 1. juulil 1975.

               Euroopa Liit ja kõik selle liikmesriigid on konventsiooni osalised
                  1
               .

               2.2.Konventsiooniosaliste konverents

               Konventsiooni XI artikli kohaselt asutatud osaliste konverents on konventsiooni juhtorgan. Osaliste konverents tuleb kokku iga 2–3 aasta tagant, et vaadata üle konventsiooni rakendamine. Käesoleva otsuse seisukohast on eelkõige oluline, et osaliste konverents kaalub ja võtab vastu ettepanekuid muuta konventsiooni I ja II lisas esitatud ohustatud looma- ja taimeliikide loetelusid.

               2.3.Osaliste konverentsi kavandatavad otsused

               Osaliste konverents peab oma 19. istungil, mis toimub 14.–25. novembrini 2022, otsustama ettepanekute üle muuta CITESi lisasid (edaspidi „loetellu kandmise ettepanekud“). Konkreetsete liikide (või liikide rühmade) lisadesse kandmise eesmärk on nende liikidega kauplemist jälgida ja reguleerida (II lisa) või see üldiselt keelata (I lisa).

               Lisad on konventsiooni lahutamatu osa ja seega õiguslikult siduvad. Vastavalt konventsiooni XV artikli lõike 1 punktile c hakatakse osaliste konverentsi istungil vastu võetud muudatusi kohaldama 90 päeva pärast istungi lõppu.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Konventsiooni XV artikli lõike 1 kohaselt võib iga osaline esitada osaliste konverentsi 19. istungil arutamiseks I või II lisa muutmise ettepanekuid. Muudatusettepaneku tekst tuleb edastada konventsiooni sekretariaadile vähemalt 150 päeva enne istungit, st 17. juuniks 2022.

               Lisaks võib konventsiooni XVI artikli kohaselt iga osaline esitada sekretariaadile loetelu liikidest, mida ta määratleb kui selliseid, mis on tema jurisdiktsiooni all allutatud sellistele piirangutele, mis ennetavad või piiravad nende ekspluateerimist, ning mille puhul kauplemise kontrollimiseks on vaja koostööd teiste konventsiooniosalistega. Kuigi sellist teavet saab esitada igal ajal, soovitatakse CITESi osaliste konverentsi resolutsiooni Conf. 9.25 (Rev. CoP18) lõikes kolm osalisel, kes kavatseb kanda liigi III lisasse, teavitada sekretariaati oma kavatsusest vähemalt kolm kuud enne osaliste konverentsi istungit. Sellega soovitakse tagada, et kõnealune kanne jõustub istungil vastu võetud I ja II lisa muudatustega samal kuupäeval.

               Vastuvõtmise korral võivad loetellu kandmise ettepanekud mõjutada ELi õigusnorme, sest need eeldaksid muudatuste tegemist asjakohastes liidu õigusaktides, eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97
                  2
                lisas, kus tuleb kajastada konventsiooni lisade muudatusi. Selle tulemusena kehtestataks piirangud EList lähtuvale, ELi-sisesele ja ELi suunatud kauplemisele liikidega, mida kõnealused muudatused puudutavad. Konventsiooni XVI artikli alusel tehtud esildistel on sarnased õiguslikud tagajärjed.

               ELi liikmesriikide ja komisjoni eksperdid on kaalunud erinevaid taksonoomilisi rühmi, et teha kindlaks liigid, mis on rahvusvahelise kauplemise tõttu ohustatud ja võiksid sellisena vastata CITESi lisadesse kandmise kriteeriumidele ning mille kohta liit võiks teha loetellu kandmise ettepaneku osaliste konverentsi 19. istungil või sellega seoses. Kaalumise tulemusena viidatakse kavandatavas nõukogu otsuses 12-le ettepaneku eelnõule liikide kandmise kohta CITESi I või II lisasse.

               Ühe liigi puhul (Cuora galbinifrons) tehakse ettepanek viia see CITESi II lisast üle I lisasse kooskõlas CITESi loomakomitee järeldusega, et liik vastab I lisasse kandmise kriteeriumidele,
                  3
                mis on määratud kindlaks CITESi II artikli lõikes 1, nimelt et liik on väljasuremisohus ja teda ohustab kauplemine.

               Ülejäänud 11 ettepanekut käsitlevad üksikute liikide või liikide rühmade (loetletud kõrgemal taksonoomilisel tasemel) esmakordset kandmist CITESi II lisasse vastavalt konventsiooni II artikli lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele ja osaliste konverentsi resolutsioonis Conf. 9.24 (Rev. CoP17) esitatud täiendavatele juhistele. Iga juhtumi puhul põhineb hinnang teaduskirjandusel ja muudel teaduslikel allikatel, sh liigi kategoorial Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) koostatud ohustatud liikide punases raamatus ning võimaluse korral CITESi kauplemise andmebaasist saadud kauplemisandmetel, samuti riigipõhisel teabel liigi kaitsestaatuse ja kehtivate kaitsemeetmete kohta.

               Neid loetellu kandmise ettepanekuid on arutatud liikmesriikide CITESi korraldusasutuste eksperdirühma koosolekutel ja liikmesriikide CITESi teadusasutuste esindajate erakorralisel koosolekul. Kooskõlas osaliste konverentsi resolutsiooniga Conf. 9.24 (Rev. CoP17) on komisjon konsulteerinud ka riikidega, kus asub loetellu kandmiseks kaalutavate liikide levila. Komisjon küsis nende arvamust liikide võimaliku kandmise kohta konventsiooni lisadesse ning kutsus neid üles jagama asjakohast teaduslikku teavet ja kui levialariigid toetasid loetellu kandmise ettepanekut, esitama selle koos ELiga konventsiooni sekretariaadile. ELi võimalikke loetellu kandmise ettepanekuid käsitlevad kohtumised ELi sidusrühmade ja kolmandate riikide esindajatega on kavas korraldada 2022. aasta kevadel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Osaliste konverents on lepinguga, s.t CITESiga ettenähtud organ.

               CITESi I ja II lisa muudatused, mille kohta osaliste konverents peaks otsustama, kujutavad endast õigusliku toimega akte. Kuna muudetavad lisad moodustavad konventsiooni lahutamatu osa, on need rahvusvahelise õiguse alusel siduvad.

               Kuigi III lisaga seotud teatise puhul ei ole vaja osaliste konverentsi otsust, on järjepidevuse huvides asjakohane lisada see käesolevasse otsusesse, kuna III lisa muudatused mõjutavad ka nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97.

               Lisade muudatused ei täienda ega muuda konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Osaliste konverentsi kavandatavate otsustega taotletakse eesmärke keskkonna ja kaubanduse valdkonnas ning reguleeritakse neid valdkondi. Kavandatava akti kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: artikli 192 lõige 1 ning artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0081 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungi eel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ning artikli 207 lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu 6. märtsi 2015. aasta otsusega (EL) 2015/451
                  5
                ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“), mis jõustus 1. juulil 1975.

               (2)Konventsiooni XI artikli lõike 3 kohaselt võib osaliste konverents muu hulgas võtta vastu otsuseid konventsiooni I ja II lisa muutmiseks.

               (3)Lisaks võib vastavalt konventsiooni XVI artiklile iga osaline esitada sekretariaadile loetelu liikidest, mida ta määratleb kui selliseid, mis on tema jurisdiktsiooni all allutatud sellistele piirangutele, mis ennetavad või piiravad nende ekspluateerimist, ning mille puhul kauplemise kontrollimiseks on vaja koostööd teiste konventsiooniosalistega.

               (4)Osaliste konverents otsustab oma 19. istungil, mis toimub 14.–25. novembrini 2022, ettepanekute üle muuta CITESi I ja II lisa. Osalised peavad esitama sellised ettepanekud konventsiooni sekretariaadile 17. juuniks 2022.

               (5)III lisasse kantavad liigid, mille puhul ei ole vaja osaliste konverentsi otsust, tuleb siiski esitada vähemalt kolm kuud enne osaliste konverentsi istungit.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses osaliste konverentsile esitatavate loetellu kandmise ettepanekutega, kuna lisade muudatused on liidule siduvad.

               (7)Kavandatud seisukoht osaliste konverentsile arutamiseks esitatavate loetellu kandmise ettepanekute kohta põhineb ettepanekute kasulikkuse eksperdianalüüsil, võttes arvesse konventsioonis kehtestatud kriteeriume ja parimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid. Need tõendid toetavad käesolevas otsuses esitatud ettepanekuid konkreetsete kannete lisamise kohta, mille eesmärk on tagada, et asjaomaste liikidega kauplemine ei ohusta nende püsimajäämist looduses,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ettepanekud CITESi lisade muutmise kohta, mille Euroopa Liit esitab ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni osaliste konverentsi 19. istungil või sellega seoses, on esitatud 1. lisas.

               Artikkel 2

               Esildis CITESi III lisasse kandmise kohta, mille liit teeb looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni osaliste konverentsi 19. istungiga seoses, on esitatud 2. lisas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                           Nõukogu 6. märtsi 2015. aasta otsus (EL) 2015/451, mis käsitleb Euroopa Liidu ühinemist ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) (ELT L 75, 19.3.2015, lk 1–3).

                     (2)

                        Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1–134).

                     (3)

                        Komitee 28. koosoleku (2015) kokkuvõtva protokolli punkt 20.3.8, https://cites.org/sites/default/files/eng/com/ac/28/E-AC28-SumRec.pdf.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                           ELT L 75, 19.3.2015, lk 1–3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungi eel

               1. LISA

               ELi esitatavad ettepanekud CITESi I ja II lisa muutmiseks

                        Taksonoomiline rühm

                        Takson (tavanimetus)

                        Ettepanek

                        Roomajad

                        Physignathus cocincinus
                        (hiina veeagaam)

                        Kanda II lisasse

                        Cuora galbinifrons
                        (kilpkonn liigist Cuora galbinifrons)

                        Viia II lisast üle I lisasse

                        Kahepaiksed

                        Laotriton laoensis
                        (laose tüügasvesilik)

                        Kanda II lisasse

                        Kaubanduslike eesmärkide puhul nullkvoot (päritolukood W)

                        Agalychnis lemur
                        (lehekonn liigist Agalychnis lemur)

                        Kanda II lisasse

                        Kaubanduslike eesmärkide puhul nullkvoot (päritolukood W)

                        Kalad

                        Kõik sugukonda Sphyrnidae spp. (vasarhailased) kuuluvad liigid, mida ei ole veel II lisasse kantud

                        Kanda II lisasse

                        Selgrootud

                        Thelenota ananas, T. anax,
                        T. rubralineata
                        (meripurad)

                        Kanda II lisasse

                        Puud

                        Khaya spp.
                        (perekond kaaja)
                        Aafrika populatsioonid

                        Kanda II lisasse märkega #17

                        Afzelia spp.
                        (perekond afseelia)
                        Aafrika populatsioonid

                        Kanda II lisasse märkega #17

                        Dipteryx spp.

                        Kanda II lisasse märkega [#17]

                        Handroanthus spp.
                        (perekond tuutupuu); Tabebuia spp. ja Roseodendron spp.

                        Kanda II lisasse märkega #17

                        Pterocarpus spp.
                        (perekond tiibviljak)
                        Aafrika populatsioonid

                        Kanda II lisasse [märkega #17]

                        Muud taimed

                        Rhodiola spp.

                        Kanda II lisasse märkega #2

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 19. istungi eel

               2. LISA

               ELi esildis CITESi III lisa muutmiseks

               Virginijus Sinkevičius

               Keskkonna, ookeanide

               ja kalanduse volinik

               Brüssel,

               Ref. Ares (2022) save number

               Pr Ivonne Higuero

               Peasekretär

               Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega
                  rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES)

               Avenue de la Paix 8-14

               1211 Geneva 10

               ŠVEITS

               Lugupeetud pr Higuero

               Mul on au esitada Euroopa Liidu nimel vastavalt konventsiooni XVI artikli lõikele 1 CITESi III lisasse kandmiseks liik

               Caribena versicolor.

               Tegemist on Martinique’i saare (Prantsusmaa) endeemse liigiga. Vastavalt XVI artikli lõikele 4 on esildisele lisatud koopia selle liigi kaitseks kohaldatavast siseriiklikust õigusaktist.

               Kooskõlas resolutsiooni Conf. 9.25 (Rev. CoP18) lõikega 3 peaks see III lisa uus kanne jõustuma konventsiooniosaliste konverentsi 19. istungil vastu võetud I ja II lisa muudatustega samal kuupäeval.

               Lugupidamisega

               Virginijus Sinkevičius

               Lisa:
                     Koopia Prantsusmaa 3. augusti 2017. aasta dekreedist, millega kehtestatakse nende Martinique’i territooriumil esinevate ämblikulaadsete loetelu, mis on kaitstud kogu riigi territooriumil, ja nende kaitse kord


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2021
            COM(2021) 237 final
            2021/0121(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu taotluse kohta pikendada WTO kohustuste peatamist, et võimaldada Lääne-Balkani riikidele ühepoolseid kaubandussoodustusi

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) peanõukogus Euroopa Liidul (EL) Lääne-Balkani riikidele ühepoolseid kaubandussoodustusi teha võimaldava WTO kohustuste peatamise otsuse vastuvõtmise kava suhtes.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping)

               Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon (edaspidi „WTO leping“), jõustus 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on lepingu osaline.

               2.2.Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents ja peanõukogu

               WTO lepingu IV artikli lõike 1 kohaselt on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

               WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi kohtumiste vahelisel ajal tema ülesandeid peanõukogu.

               WTO lepingu IX artikli lõike 1 kohaselt teeb WTO otsuseid tavaliselt konsensuse alusel.

               2.3.WTO peanõukogu kavandatav akt

               Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3 võib liikmele kõnealuses lepingus kehtestatud kohustuse erakorralistel asjaoludel peatada.

               ELi taotlusel võib WTO peanõukogu võtta vastu otsuse pikendada kehtivat WTO kohustuste peatamist, et EL saaks Lääne-Balkani riikidele teha ühepoolseid kaubandussoodustusi (edaspidi „kavandatav akt“).

               Praegune kohustuste peatamise tähtaeg lõpeb 31. detsembril 2021. Seepärast on kavas võtta vastu akt, millega pikendatakse kohustuste peatamist kuni 31. detsembrini 2026.

               Kavandatav akt muutub WTO liikmetele siduvaks vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3 ja II artikli lõikele 2, mille kohaselt „lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid (...) on käesoleva lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               16. detsembril 2020 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) 2020/2172, millega pikendati kuni 31. detsembrini 2025
                  1
                ühepoolsete kaubandussoodustuste Lääne-Balkani riikide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo,
                  2* Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia) suhtes kohaldamise aega. Kaubandussoodustused kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2000;
                  3
                hiljem on neid mitu korda muudetud ja pikendatud.

               Kui kohustusi, mis liidul on vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõikele 1 ja GATT 1994 XIII artiklile, vajalikus ulatuses ei peatataks, tuleks tal ühepoolsete kaubandussoodustustega ette nähtud kohtlemist laiendada kõigile WTO liikmetele.

               Seetõttu peab EL esitama taotluse pikendada viie aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2026. liidu poolt Lääne-Balkani riikidele antud ühepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevat WTO kohustuste peatamist vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3. Lisaks nimetatud taotluse esitamisele peaks EL toetama selle vastuvõtmist WTO peanõukogus.

               See oleks neljas kord, kui pikendatakse algselt 8. detsembril 2000 kestusega kuni 31. detsembrini 2006
                  4
                võimaldatud ja viimati 7. detsembril 2016
                  5
                pikendatud kohustuste peatamist. Kohustuste peatamist ja selle pikendusi on võimaldatud põhjusel, et piirkonna majanduslik olukord on lakkamatult raske ning liidu poolt kõnealustele riikidele võimaldatav sooduskohtlemine on mõeldud majandusarengu toetamiseks vastavalt GATT 1994 eesmärkidele.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslikud tagajärjed.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               WTO peanõukogu on WTO lepingu alusel loodud organ.

               Akt, mille peanõukogu peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt WTO lepingu II artikli lõikele 2 ja IX artikli lõikele 3.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0121 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu taotluse kohta pikendada WTO kohustuste peatamist, et võimaldada Lääne-Balkani riikidele ühepoolseid kaubandussoodustusi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „WTO leping“) nõukogu otsusega 94/800/EÜ
                  6
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1995.

               (2)WTO lepingu II artikli lõikes 2 on sätestatud, et lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid (mitmepoolsed kaubanduslepingud), sealhulgas 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT 1994), on käesoleva lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele.

               (3)WTO lepingu IV artikli lõike 1 kohaselt võib ministrite konverents võtta vastu otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes. Ministrite konverents koosneb kõigi liikmete esindajatest ja see tuleb kokku vähemalt kord kahe aasta jooksul. WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi kohtumiste vahelisel ajal tema ülesandeid peanõukogu. WTO lepingu IX artikli lõike 1 kohaselt teeb WTO tavaliselt otsuseid konsensuse alusel.

               (4)Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3 võib ministrite konverents erakorralistel asjaoludel teha otsuse peatada liikmele WTO lepingus või mis tahes mitmepoolses kaubanduslepingus kehtestatud kohustus.

               (5)Algselt peatati liidu GATT 1994 I artikli lõikest 1 tulenevad kohustused 8. detsembril 2000 kehtivusega kuni 31. detsembrini 2006
                  7
               ; viimati pikendati peatamist 7. detsembril 2016 kehtivusega kuni 31. detsembrini 2021. Kohustused on peatatud ulatuses, mis võimaldab liidul kohaldada sooduskohtlemist Lääne-Balkani riikidest pärit, sooduskohtlemisele kuuluvate toodete suhtes.

               (6)16. detsembril 2020 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) 2020/2172, pikendades taas, kuni 31. detsembrini 2025
                  8
               , ühepoolseid kaubandussoodustusi Lääne-Balkani riikide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo
                  9
               , Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia) suhtes.

               (7)Juhul kui WTO lepingust tulenevaid liidu kohustusi ei peatataks, tuleks sooduskohtlemist, mida Lääne-Balkani riikidele võimaldatakse kuni 31. detsembrini 2025 ühepoolse sooduskorraga, laiendada kõigile teistele WTO liikmetele.

               (8)Taotlus pikendada WTO kohustuste peatamist, et võimaldada Lääne-Balkani riikidele ühepoolset kaubandussoodustusi, on põhjendatud, kuna piirkonna majanduslik olukord on lakkamatult raske ning liidu poolt kõnealustele riikidele võimaldatav sooduskohtlemine on mõeldud majandusarengu toetamiseks vastavalt GATT 1994 eesmärkidele, mitte aga teiste WTO liikmete kaubanduse takistamiseks. Erandlikud asjaolud, mis õigustavad GATT 1994 I artikli lõike 1 ja XIII artikli kohaste kohustuste peatamise pikendamist, kehtivad endiselt.

               (9)Kuna liidu poolt Lääne-Balkani riikidele antud ühepoolseid kaubandussoodustusi käsitleva WTO kohustuste peatamise pikendamine on WTO liikmetele siduv, on asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel WTO peanõukogus,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel asutakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus seisukohale taotleda Lääne-Balkani riikidele ühepoolsete kaubandussoodustuste tegemist võimaldatavate WTO kohustuste peatamise pikendamist kuni 31. detsembrini 2026 ja toetada selle taotluse vastuvõtmist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2172, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (ELT L 432, 21.12.2020, lk 7).

                     (2)
                  *
                        Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

                     (3)

                        ELT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 530/2007 (ELT L 125, 15.5.2007, lk 1), mis on kodifitseeritud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1215/2009 (ELT L 328, 15.12.2009, lk 1).

                     (4)

                        WT/L/380.

                     (5)

                        G/C/W/731.

                     (6)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

                     (7)

                        WT/L/380.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2172, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (ELT L 432, 21.12.2020, lk 7).

                     (9)
                  *
                        Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.