|

52011PC0267

NÕUKOGU OTSUS milles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra heakskiitmist Euroopa Liidu poolt Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS milles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra heakskiitmist Euroopa Liidu poolt  /* KOM/2011/0267 lõplik - NLE 2011/0116 */

	SELETUSKIRIEuroopa Liit sai rahvusvahelises kautšuki uurimisrühma (edaspidi „uurimisrühm”) liikmeks nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega (2002/651/EÜ) ühenduse osalemise kohta rahvusvahelises kautšuki uurimisrühmas.1. juulil 2008, pärast Ühendkuningriigi lahkumist uurimisrühmast, võtsid uurimisrühma delegatsioonide juhid vastu otsuse kolida uurimisrühma peakorter Singapuri, mis tegi vajalikuks uurimisrühma põhikirja asjaomaste sätete vastava kohandamise.Täitevkomitee 12.–13. veebruari 2008. aasta kohtumisel ja delegatsioonide juhtide 5–6. märtsi 2008. aasta kohtumisel otsustati korraldada põhikirja ja töökorra põhjalikum läbivaatamine, mille käigus oleks muu hulgas võimalik määratleda mõisted „liikmed” ja „riigid”, et võtta arvesse Euroopa Liidu õiguslikku eristaatust.Nõukogu on volitanud komisjoni alustama läbirääkimisi rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma põhikirja läbivaatamiseks[1]. Selles volituses on sätestatud ka läbirääkimisjuhised. Põhikirja ja töökorra muutmise läbirääkimistel on komisjon neid juhiseid täpselt järginud ja läbirääkimiste tulemus on kooskõlas komisjoni läbirääkimisvolitustega.Uurimisrühma koosseisus on toimunud järjestikused muudatused, eeskätt olemasolevate liikmete lahkumise või plaanitud lahkumise tõttu, ja allesjäänud liikmed peavad seetõttu eelarvesse rohkem panustama. Läbirääkimiste käigus on komisjon oma läbirääkimisvolituste kohaselt püüdnud uuesti saavutada tasakaalu põhi- ja muutuva osamakse vahel viimaste kasuks, et minimeerida väikseid tootvaid arengumaid esindavate rühmaliikmete finantskoormust. Siiski oli läbirääkimiste lõpul vaid piiratud hulk muudatusi teistele uurimisrühma liikmetele vastuvõetav.Uurimisrühma põhikirja ja uue töökorra muudatuste lõpliku eelnõu suhtes lepiti kokku delegatsioonide juhtide erakorralisel kohtumisel 18.–19. novembril 2010 ning need võeti ametlikult vastu delegatsioonide juhtide kohtumisel DD MMMM 2011[2]. Oma otsusega 2011/XXX[3] tegi nõukogu otsuse uurimisrühma muudetud põhikirjale ja töökorrale Euroopa Liidu poolt alla kirjutada.Seepärast on vajalik, et nõukogu võtaks artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt vastu otsuse kokkuleppe sõlmimiseks.2011/0116 (NLE)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmilles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra heakskiitmist Euroopa Liidu pooltEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõikeid 3 ja 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktidega a ja v,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutolles saanud Euroopa Parlamendilt nõusolekuning arvestades järgmist:1.  Pärast 18.–19. novembril 2010 toimunud mitut läbirääkimisvooru leppisid rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma delegatsioonide juhid kokku rühma põhikirja ja töökorra muudatuste teksti suhtes.2.  Euroopa Liit on rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma kokkuleppeosaline.3.  Praegu rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma liikmeks olevad ELi liikmesriigid on oma lahkumisest ametlikult teatanud ning lahkuvad rühmast 1. juulil 2011.4.  Muudetud põhikirja ja töökorra vastuvõtmine on tingimata vajalik, et kinnitada rühma uus peakorter ja sätestada sõnaselgelt ELi staatus rühmas ning kohandada organisatsioonilist struktuuri, eelarvesse tehtavaid osamakse ja otsustamismenetlusi,5.  Nõukogu otsustas oma otsusega 2011/XXX, et Euroopa Liit kirjutab delegatsioonide juhtide kohtumisel alla uurimisrühma muudetud põhikirjale ja töökorrale, hääletades nende kahe teksti poolt, tingimusel et nende heakskiitmisele järgneb kirjalik kinnitus.6.  On asjakohane kiita heaks muudetud põhikiri ja töökord,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma (IRSG) muudetud põhikiri ja töökord.Muudetud põhikirja ja töökorra tekstid on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kinnitama kirjalikult rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma peasekretärile liidu heakskiitu muudetud põhikirja ja töökorra täitmiseks ja andma hoiule käesolevale otsusele lisatud pädevust tõendava deklaratsiooni kooskõlas muudetud põhikirja artikli XVI lõikega 2.Artikkel 3Liitu esindavad rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma delegatsioonide juhtide kohtumistel komisjoni esindajad muudetud põhikirja artiklis IX sätestatu kohaselt.Liikmesriigid võivad osaleda delegatsioonide juhtide kohtumisel Euroopa Liidu delegatsiooni koosseisus.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISARahvusvahelise kautšuki uurimisrühma põhikiriEessõnaRahvusvaheline kautšuki uurimisrühm (edaspidi „rühm”) loodi 1944. aastal Ühendkuningriigis ja sellele anti tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni staatus. Alates 1. juulist 2008 on rühma asukoht Singapur, kus seda tunnustatakse rahvusvahelise organisatsioonina.I Eesmärgid1. Rühm pakub platvormi loodusliku ja sünteetilise kautšuki tootmist ja tarbimist, samuti sellega kauplemist mõjutavate küsimuste arutamiseks. Rühma eesmärk on koguda ja levitada terviklikku statistilist teavet maailma kautšukitööstuse kohta, suurendades selle kaudu kautšukiturgude ja turusuundumuste läbipaistvust.2. Rühm võib teha koostööd muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellel on oluline roll rühma eesmärkide saavutamise seisukohast.II Töö1. Rühm kohtub korrapäraselt liikmetele vastuvõetavatel aegadel ja kohtades, et vaadata läbi statistiline olukord ja arutada kautšukitööstuse jaoks olulisi küsimusi.2. Rühm teeb või tellib maailma kautšuki olukorra kohta ülevaateid ja uuringuid, mida ta vajalikuks peab, pidades eeskätt silmas igakülgse teabe andmist pakkumise ja nõudmise olukorra ning selle eeldatava arengu kohta.III Mõisted1. „ Rühm ” – rahvusvaheline kautšuki uurimisrühm (International Rubber Study Group – IRSG).2. „ Delegatsioonide juhid ” – liikmete esindajatest koosneva rühma kõrgeim võimukandja.3. „ Peakorteri asukohariik ” – liige, kellega rühm on sõlminud kokkuleppe peakorteri kohta.4. Käesolevas põhikirjas „ liikmele ” või „ riigile ” tehtud viiteid tõlgendatakse viidetena ka Euroopa Liidule ja mis tahes valitsusvahelisele organisatsioonile, kellel on ainupädevus käesoleva põhikirjaga hõlmatud teemade käsitlemiseks ja kelle kohustused on seotud läbirääkimistega rahvusvaheliste lepingute, eriti toorainelepingute osas, ning nende sõlmimise ja kohaldamisega.5. „ Ülemaailmne kautšukialane tippkohtumine ” – IRSG korraldatud avalik konverents tööstusele ja valitsustele.6. „ Loodusliku kautšuki tootja ” – liige, kelle loodusliku kautšuki tootmine ületab loodusliku kautšuki tarbimise.7. „ Kautšuki tarbija ” – liige, kes ei ole loodusliku kautšuki tootja.8. „ Looduslik kautšuk ” – puu Hevea brasiliensis lateksist saadud toode.9. „ Sünteetiline kautšuk ” – koosneb termokõvendatud elastomeeridest, mis saadakse polümerisatsiooniprotsessis, milles monomeeride keemilisel ühinemisel moodustub polümeer.10. „ Kautšuk ” – looduslik kautšuk või sünteetiline kautšuk, välja arvatud regenereeritud kautšukivormid.11. „ Lihthäälteenamus ” – häälteenamus.IV PeakorterRühma peakorter on ühe liikme territooriumil ja seal tegutseb rühma tööd juhtiv sekretariaat.V Liikmed1. Rühma liikmeks võivad saada riigid, kes on huvitatud loodusliku ja sünteetilise kautšuki tootmisest või tarbimisest või sellega kauplemisest.2. Rühma liikmesus jaguneb kahte kategooriasse: loodusliku kautšuki tootjad ja kautšuki tarbijad.VI Liikmete kohustused1. Liikmed annavad endast parima, et varustada sekretariaati täpse statistikaga kautšuki tootmise ja tarbimise ning sellega kauplemise kohta nende territooriumil ja muu asjakohase teabega jooksvate hinnangute ning tulevaste suundumuste kohta.2. Kui liige ei ole kahe järjestikuse aasta kohta esitanud täpset statistikat ja nõutud teavet ning ei esita selle kohta rahuldavat selgitust, võtavad delegatsioonide juhid vajalikuks peetavaid meetmeid.VII Hääleõigus ja hääletamiskord1. Kokku on liikmetel 100 häält.2. Hääled jaotatakse liikmete vahel selle järgi, kui suur on nende vastav aastane rahaline osalus.3. Kui liikmesus muutub või kui liikme hääleõigus peatatakse või taastatakse mingi sätte alusel, loetakse hääled uuesti üle ja jaotatakse uuesti enne järgmist hääletamist.4. Igal liikmel on õigus anda temale kuuluv arv hääli ja ühelgi liikmel ei ole õigust oma hääli jagada.5. Teatades sellest kirjalikult delegatsioonide juhtidele, statistika- ja majanduskomitee või muude komiteede juhatajale, võib iga loodusliku kautšuki tootja volitada mis tahes teist loodusliku kautšuki tootjat ja iga kautšuki tarbija võib volitada mis tahes teist kautšuki tarbijat esindama oma huve ja kasutama tema hääli kõikidel kohtumistel.6. Rühma kohtumistel on kvoorumi moodustamiseks vajalik liikmete lihtenamuse kohalolek, kelle hulgas on vähemalt kaks loodusliku kautšuki tootjat ja kaks kautšuki tarbijat.7. Hääletamise kord7.1. Kõigil kohtumisel tehakse otsused võimaluse korral üksmeelselt ilma vastuhäälte, ametlike vastuväidete või reservatsioonideta. Kohtumiste juhatajad püüavad kõigil juhtudel jõuda kõigi otsuste suhtes üksmeelele, ja kui seisukohtades esineb reservatsioone, tuleb vähimagi võimaluse korral jätta piisavalt aega kompromissi ja üksmeele saavutamiseks.7.2. Kui kohtumise juhataja meelest ei ole mõnes küsimuses võimalik üksmeelt saavutada, pannakse see hääletusele.7.3. Hääletamine korraldatakse tavaliselt nii, et säiliks otsuste tegemise maksimaalne läbipaistvus, ja kohtumise juhataja otsustab oma äranägemisel, kas hääletatakse käe tõstmisega või nimeliselt. Erandjuhul võib juhataja otsustada, et asjaga seotud liikmed peavad hääletama salaja või posti teel. Ühe või enama liikme taotlusel võib juhataja teha otsuse salajaseks hääletuseks.7.4. Hääletatavad otsused tehakse punktide 7.5 ja 7.6 kohaselt tavaliselt kohalolnute ja hääletanute lihtenamusega juhul, kui vähemalt kaks loodusliku kautšuki tootjat ja kaks kautšuki tarbijat annavad poolthääle. Liikme hääletamisest keeldumist käsitatakse hääle andmata jätmisena.Kui liige kasutab ära käesoleva artikli lõike 5 sätteid ja tema hääled antakse kohtumisel, arvatakse selline liige käesoleva artikli lõigete 7.4, 7.5 ja 7.6 tähenduses kohalolevaks ja hääletavaks.7.5. Otsuste hääletamine:a. peasekretäri valimisel;b. eelarve heakskiitmisel; ningc. liikme õiguste peatamisel, nagu osutatud artikli XIV lõikes 4,nõuab kohalolnute ja hääletanute lihthäälteenamust nii loodusliku kautšuki tootjate rühmas kui ka kautšuki tarbijate rühmas. Lisaks peavad need hääled moodustama vähemalt kaks kolmandikku kohalolnute ja hääletanute häältest.7.6. Otsused, mis käsitlevada. peakorterit käsitleva kokkuleppe ülevaatamist või lõpetamist,b. põhikirja muutmist või selle kehtivuse lõpetamist,c. peakorteri asukohta ningd. auditeeritud raamatupidamisaruannete eelnõude heakskiitmist,tuleb teha alati üksmeelselt.VIII Ülemaailmne kautšukialane tippkohtumineRühm kohtub igal aastal ühe liikme territooriumil. Kui ülemaailmne kautšukialane tippkohtumine korraldatakse mitte-liikme territooriumil, võib rühma kohtumisi pidada seal. Kui kutset ei saada või seda ei võeta vastu, peetakse ülemaailmne kautšukialane tippkohtumine peakorteri asukohariigis. Ülemaailmsele kautšukialasele tippkohtumisele võib kutsuda mitte-liikme, tööstusharu nõustajad ja muud eksperdid.IX Delegatsioonide juhid1. Iga rühma kuuluv liige määrab ühe esindaja, keda delegatsioonide juhtide kohtumistel võivad saata nõustajad.2. Esimehe ja aseesimehe valivad delegatsioonide juhid ja nende ametiaeg on kaks rühma majandusaastat; neid võib uuesti valida veel üheks ametiajaks.3. Delegatsioonide juhid kohtuvad peakorteris või valivad selleks muu paiga.4. Delegatsioonide juhid kohtuvad vähemalt korra kalendriaasta esimesel poolel ja muudel aegadel, mille nad selleks valida võivad.5. Kui esindaja ei saa rühma kohtumisest osa võtta, võib iga liiget esindada asendaja. Asendajale antakse kõik esindaja õigused, sealhulgas hääleõigus.6. Delegatsioonide juhid võivad nimetada muid komiteesid või nõuandekodasid, mida aeg-ajalt vajalikuks võidakse pidada, ning määravad nende liikmed ja ülesanded.7. Delegatsioonide juhid määravad rühma raamatupidamisaruannete auditeerimiseks sõltumatud audiitorid.8. Delegatsioonide juhid otsustavad maailma kautšukialast olukorda ja muid vajalikuks peetavaid teemasid käsitlevate uurimuste ettevalmistamise ja avaldamise.9. Delegatsioonide juhid võtavad vastu rühma töökorra.X Sekretariaat ja peasekretär1. Sekretariaat luuakse rühma töö nõuetekohaseks juhtimiseks.2. Peasekretär on sekretariaadi tegevjuht ja vastutab oma töös delegatsioonide juhtide ees.3. Delegatsioonide juhid määravad peasekretäri ametisse nelja-aastaseks ametiajaks, mida saab pikendada veel kuni nelja aasta pikkuseks ametiajaks. Delegatsioonide juhid määravad kindlaks valimiseeskirjad.4. Peasekretäri vastutusala määravad kindlaks delegatsioonide juhid.5. Sekretariaadi ülesanded on järgmiseda. tagada võimalikult hea teave kautšukiga seotud statistika ja laiemate majandusküsimuste kohta;b. valmistada ette töökava ja rakendada seda;c. toimida kohtumiste vahelisel ajal kautšukiga seotud küsimustes ühenduslülina liikmete vahel ;d. teha kohtumiste jaoks vajalikud ettevalmistused; ninge. säilitada kontakte muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja tööstusharudega, kelle töö on rühma tööga seotud ja pakub rühmale huvi.XI Statistika- ja majanduskomitee1. Statistika- ja majanduskomitee koosneb kõikidest liikmetest, kes soovivad selle töös osaleda.2. Komitee toetub tööstuse nõuandekoja oskusteabele.3. Komitee liikmed valivad esimehe ja aseesimehe endi seast või tööstuse nõuandekojast. Need ametnikud on ametis kaks majandusaastat ja neid võib üheks ametiajaks tagasi valida.4. Komitee tuleb kokku kord igal kalendriaastal ja muudel aegadel, mille võib määrata komitee.5. Komitee ülesanne on:a. kautšuki pakkumise/nõudluse olukorra kohta sekretariaadi esitatud statistiliste andmete analüüsimine ja läbivaatamine;b. sekretariaadi töökava heakskiitmine, jälgimine ja läbivaatamine, võttes arvesse kõiki tööstuse nõuandekoja esitatud seisukohti ja soovitusi; ningc. soovituste tegemine delegatsioonide juhtidele töökava raames ettevalmistatavate dokumentide algatamise, jätkamise ja avaldamise kohta, sealhulgas asjaomase aruande esitamine delegatsioonide juhtidele heakskiitmiseks.XII Tööstuse nõuandekoda1. Delegatsioonide juhid asutavad tööstuse nõuandekoja, mis toimib suhtluskanalina kautšukisektori kõikide osapoolte vahel, sealhulgas tööstus, ärindus, kõrgkoolid, teadusuuringute ja tehnoloogia valdkond. Delegatsioonide juhid kehtestavad tööstuse nõuandekoja liikmete valimiseks läbipaistva korra.2. Tööstuse nõuandekoda valib endale esimehe ja aseesimehe. Need ametnikud on ametis kaks majandusaastat ja neid võib üheks ametiajaks tagasi valida.3. Tööstuse nõuandekoja ülesanne on:a. esitada seisukohti ja soovitusi sekretariaadi töökava koostamiseks;b. abistada statistika- ja majanduskomiteed sekretariaadi töökava seires ja läbivaatamises;c. abistada statistika- ja majanduskomiteed muude asutuste rahastatavate projektiettepanekute hindamisel; ningd. esitada vajalikuks peetavaid aruandeid ja soovitusi delegatsioonide juhtidele.4. Tööstuse nõuandekoda kohtub vähemalt kord aastas ja muudel aegadel, mille võib määrata tööstuse nõuandekoda. Liikmed osalevad vajaduse korral vaatlejatena tööstuse nõuandekoja kohtumistel.5. Vajaduse korral osaleb kõigil delegatsioonide juhtide kohtumistel tööstuse nõuandekoda esindav esimees või aseesimees vaatlejana.XIII Staatus1. Uurimisrühm on juriidiline isik. Tal on eelkõige õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks peakorteri asukohariigi ja rühma vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt.2. Rühma, selle peasekretäri, töötajate ja ekspertide, liikmete esindajate staatust, privileege ja immuniteeti reguleerib ajal, kui nad viibivad oma ülesannete täitmiseks peakorteri asukohariigi territooriumil, peakorteri asukohariigi ja rühma vahel sõlmitud peakorterileping.XIV Eelarve ja finantseeskirjad1. Liikmed tasuvad kokkulepitud alusel rühma tegevuseks vajalikud tasud. Kõik liikmete tasutavad summad makstakse peakorteri asukohariigi vääringus.2. Heakskiidetud aastaeelarvest 60% tuleb katta kõikide liikmete tasutavate võrdsete põhiosamaksetega. Ülejäänud 40% heakskiidetud eelarvest maksavad liikmed proportsionaalselt nende kautšuki keskmise tootmise või tarbimisega (olenevalt sellest, kumb on suurem) kõnealusele majandusaastale eelnenud kolmel kalendriaastal. Vajaliku statistika puudumisel määrab peasekretär parima kättesaadava teabe põhjal kindlaks makstava osamakse ning palub asjaomastel liikmetel see heaks kiita.3. Finantsaasta jooksul rühmaga liituvad uued liikmed tasuvad osamakse proportsionaalselt (kuude kaupa) järelejäänud aja eest. Uutelt liikmetelt saadud osamaksed ei mõjuta olemasolevate liikmete osamakseid asjaomasel finantsaastal, kuid neid võetakse arvesse järgmise aasta osamaksete arvutamisel.4. Kui rühm ei otsusta teisiti, peatatakse nende liikmete õigused, kelle kahe aasta osamaksed on tasumata, kuni kõikide eelnevate aastate võlgnevused ja jooksva aasta osamaksed on tasutud.XV Muudatused1. Delegatsioonide juhid võivad artikli VII lõike 7.6 kohaselt teha üksmeelse otsuse käesolevas põhikirja muudatuste vastuvõtmiseks. Sekretariaat teatab muudatustest liikmetele.2. Delegatsioonide juhid määravad kindlaks muudatuste kohaldamise kuupäeva ja korra.XVI Rühmaga liitumine, rühmast lahkumine ja rühmast väljaarvamine.1. Rühmaga liitumine jõustub peasekretärile teatamisega.2. Liitumisel annab Euroopa Liit või mis tahes artikli III lõikes 4 osutatud valitsustevaheline organisatsioon sekretariaati hoiule sellise organisatsiooni asjakohase ametiasutuse väljaantud deklaratsiooni, milles on täpsustatud tema pädevuse laad ja ulatus käesoleva põhikirjaga reguleeritud küsimustes, ning teavitab sekretariaati kõigist järgnevatest olulistest muudatustest selles pädevuses. Kui Euroopa Liit või valitsustevaheline organisatsioon teatab, et kõikides käesoleva põhikirjaga reguleeritavates küsimustes on tal ainupädevus, ei ole sellise organisatsiooni liikmesriikidel õigust saada rühma liikmeks ning need, kes on juba liikmed, lahkuvad rühmast.3. Teade liikme lahkumise kohta tuleb toimetada kirjalikult peasekretärile 1. novembriks, et see jõustuks järgneva kalendriaasta 30. juunil. Liikmed, kes teatavad lahkumisest pärast 1. novembrit, on kohustatud maksma järgmise finantsaasta osamaksed.4. Kui delegatsioonide juhid leiavad, et liige on oma kohustusi käesoleva põhikirja raames rikkunud, võivad nad üksmeelse otsusega arvata liikme rühmast välja. Oma kohustusi rikkuv liige ei hääleta teda käsitlevates küsimustes.5. Finantskohustused, mis liikmel on käesoleva põhikirja alusel tekkinud rühma vastu enne tema lahkumist või väljaarvamist, ei lõppe lahkumise ega väljaarvamisega.6. Liikmel, kes on rühmast lahkunud või välja arvatud, ei ole õigust saada osa rühma likvideerimisjaotisest ega muudest varadest, samuti ei vastuta ta rühma puudujäägi kinnimaksmise eest käesoleva põhikirja kehtetuks muutumisel, kui selline puudujääk peaks esinema.XVII Põhikirja kehtivuse lõppemine1. Käesolev põhikiri jääb jõusse, kui delegatsioonide juhid ei otsusta seda üksmeelselt kehtetuks tunnistada.2. Olenemata käesoleva põhikirja kehtivuse lõpetamisest jätkavad delegatsioonide juhid kuni 18 kuu vältel oma tegevust, et viia lõpule rühma likvideerimine, sealhulgas tasaarveldused, ning kui kooskõlas artikli VII lõikega 7.6 tehakse üksmeelselt vastavad otsused, on neil kõnealuse aja jooksul selleks vajalikud volitused ja ülesanded.Rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma töökordEessõnaRahvusvahelise kautšuki uurimisrühma töökord sõnastatakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma põhikirja artikli IX lõike 9 kohaselt. Käesoleva töökorra võttis rühm vastu delegatsioonide juhtide kohtumisel [kuupäev][koht].1. FinantseeskiriMajandusaasta algab 1. juulil ja lõpeb 30. juunil.1.1. Liikmete osamaksed1.1.1. Liikmete osamaksete maksmise tähtpäev on igal aastal 1. juuli, kui sekretariaadilt on laekunud ametlik arve.1.1.2. Kui liige ei ole oma osamakset tervikuna tasunud 1. detsembriks, esitab peasekretär kiireloomulise nõude viivitamatuks maksmiseks.1.1.3. Kui makse ei ole 1. veebruariks täielikult laekunud, teatab peasekretär võlgnevusest delegatsioonide juhtidele. Seejärel kaaluvad delegatsioonide juhid liikme kõikide hääleõiguste peatamist, välja arvatud juhul, kui hääletatavad küsimused tulenevad otseselt otsusest rühm likvideerida.1.1.4. Kui osamakse ei ole täielikult tasutud 1. aprilliks, peatavad delegatsioonide juhid kõikide sekretariaaditeenuste osutamise sellele liikmele, kui nad konkreetsel juhul ei otsusta teisiti.1.1.5. Kui liige ei ole oma osamakset täielikult tasunud majandusaasta lõpuks, säilitatakse võlgnevus ja suurendatakse seda peakorteri asukohariigi aastase inflatsioonimäära võrra, mida kasutatakse iga sellise aasta eelarve arvutamiseks, mille kohta osamakse on tasumata, kui delegatsioonide juhid ei otsusta teisti.1.1.6. Finantsaasta iga kvartali lõpus arvutab peasekretär kohandatud osamakse ja teatab sellest liikmele.1.1.7. Ükski käesoleva eeskirja sätete kohaselt tehtud otsus või võetud meede ei mõjuta liikme õigusi.1.2. Pangakonto1.2.1. Rahvusvahelisel kautšuki uurimisrühmal on peakorteri asukohariigis pangakonto.1.2.2. Pangakontot kasutatakse tšekkide / elektroonilise panganduse abil, mille kinnitab:a) peasekretär;b) tema äraolekul majandus- ja statistikajuht võic) nende äraolekul, peakorteri asukohariigi määratud esindaja delegatsioonide juhtide juures.1.2.3. 15 000 Singapuri dollarit ületavate tšekkide / elektroonilise panganduse tehingute puhul on vaja kaht allkirja: üht sekretariaadist ja üht delegatsioonide juhtide juurde peakorteri asukohariigi määratud esindajalt.1.2.4. Sekretariaadi raamatupidamisarvestust peab halduse ja juhtimise eest vastutav isik (Head of Management and Administration).1.2.5. Sekretariaat jälgib kõiki asjaomaseid peakorteri asukohariigis kasutusel olevaid pangakontosid.1.2.6. Kogu saadud raha hoiustatakse viivitamata panka. Peasekretäri käsutuses on konto 1 000 Singapuri dollari piiresse jäävate väikeste sularahamaksete ja -sissetulekute jaoks.1.3. Hankemenetluse kordSekretariaat hangib teenuseid, kasutades üht järgnevatest meetoditest, mis põhineb kindlaks määratud hinnangulisel hankemaksumusel. Sekretariaat ei „poolita” hinnangulist maksumust, et hoiduda hankemenetluse järgimisest.1.3.1. Väikse väärtusega ostud, mille hinnanguline maksumus ei ületa 3000 Singapuri dollarit (ilma käibemaksuta): osta võib otse tarnijalt, kui a) kauba (kaup või teenused) hind on teada kas eelmise ostu põhjal või b) hind on saadud tarnijalt, teada meediast või muu usaldusväärse teabeallika kaudu, nt lendlehed, Internet. Lisaks peaks hind olema mõistlik.1.3.2. Pakkumispõhised hanked, mille hinnanguline hankemaksumus ei ületa 70 000 Singapuri dollarit (ilma käibemaksuta): sekretariaat peab võtma pakkumised vähemalt kolmelt sobivalt tarnijalt ning otsustama võimaluse korral odavaima pakkumise kasuks. Kui hankeks ei valita odavaimat pakkumist, tuleb põhjendused nõuetekohaselt dokumenteerida. Peasekretäri nõusolek on vajalik kõikide hankeotsuste jaoks.1.3.3. 70 000 Singapuri dollarit ületavad hanked (ilma käibemaksuta) hinnangulise maksumuse pakkumismenetluse alusel: Sekretariaat peab võtma pakkumise vähemalt kolmelt sobivalt tarnijalt. Sekretariaat peab pakkumiste kohta koostama hindamisaruande ja selle koos vajalike soovituste ja tähelepanekutega delegatsioonide juhtidele edastama. Delegatsioonide juhtide nõusolek on vajalik kõikide hankeotsuste jaoks.1.4. Audiitorite määramine1.4.1. Audiitorite määramine põhikirja artikli IX lõike 7 kohaselt toimub peasekretäri soovituse alusel, kes vastutab audiitorite töö järelevalve eest. Iga nelja aasta tagant küsib peasekretär vähemalt kolmelt juriidiliselt kvalifitseeritud audiitorfirmalt hinnapakkumist.1.4.2. Liikmetele tehakse võimalikult kiiresti pärast iga eelarveaasta lõppu ja hiljemalt kuue kuu möödumisel sellest kuupäevast kättesaadavaks kontode sõltumatult auditeeritud aruanne, mille heakskiitmist arutavad delegatsioonide juhid oma järgmisel istungil, kui see on asjakohane. Seejärel avaldatakse auditeeritud raamatupidamisaruannete ja bilansi kokkuvõte uurimisrühma veebisaidil.1.5. Eelarve1.5.1. Peasekretär vastutab järgmise majandusaasta eelarveprojekti koostamise ja selle eest, et see esitatakse igal aastal delegatsioonide juhtidele heakskiitmiseks hiljemalt 31. märtsil.1.5.2. Peasekretär vastutab selle eest, et liikmetele esitatakse heakskiidetud eelarve.1.5.3. Rühma kohtumistel osalevate liikmete reisi- ja elamiskulud kannavad asjaomased liikmed.1.6. Raamatupidamise aastaaruanne1.6.1. Peasekretär edastab kõikidele liikmetele pärast majandusaasta lõppu võimalikult kiiresti raamatupidamise aastaaruande. Pärast delegatsioonide juhtide heakskiitu kinnitavad aasta raamatupidamisaruande esimees või aseesimees, peasekretär ja audiitorid.1.6.2. Nõuetekohaselt allkirjastatud ja kinnitatud raamatupidamisaruanne jääb sekretariaati hoiule.2. Delegatsioonide juhtide kohtumised2.1. Delegatsioonide juhid võivad korraldada erandlikke kohtumisi alati, kui seda nõutakse liikmete lihthäälteenamusega või seda taotleb esimehe nõusolekul peasekretär.2.2. Teate istungite ja nende esialgse päevakorra kohta ning kirjaliku selgituse iga istungi kohta edastab liikmetele pärast esimehega konsulteerimist peasekretär vähemalt 30 päeva ette, välja arvatud erakorralistes olukordades, kui teade edastatakse vähemalt 15 päeva ette. Erakorralistes olukordades märgitakse teates erakorralise olukorra põhjus.2.3. Iga istungi päevakorra eelnõu valmistab ette peasekretär, konsulteerides esimehega. Kui liige soovib, et istungil arutataks mõnd konkreetset küsimust, teatab ta sellest võimaluse korral peasekretärile 60 päeva enne istungi algust, lisades teatisele kirjaliku selgituse.2.4. Iga liige püüab hiljemalt viis päeva enne istungi algust teatada peasekretärile teda istungil esindavate delegaatide, asendajate ja nõustajate nimed.3. Peasekretäri nimetamine3.1. Põhikirja artikli X lõike 3 kohaselt nimetavad delegatsioonide juhid peasekretäri sel eesmärgil moodustatud valimiskomisjoni soovituse alusel.3.2. Delegatsioonide juhid moodustavad valimiskomisjoni tavaliselt vähemalt kaksteist kuud enne ametisoleva peasekretäri ametiaja lõppu.3.3. Valimiskomisjon koosneb delegatsioonide juhtide esimehest ja aseesimehest, kes on ka komisjoni esimeheks ja aseesimeheks, ning teistest liikmetest, kes sinna kuuluda soovivad.3.4. Ametisolev peasekretär osaleb valimiskomisjoni kohtumistel hääleõiguseta nõustajana.3.5. Liikmed katavad kõik oma esindajate kulud, mis tulenevad valimiskomisjoni kohtumistel viibimisest ja valiku tegemises osalemisest.3.6. Valimiskomisjon kehtestab peasekretäri ametikoha täitmise valikukriteeriumid ja lepib kokku selle ametikoha täitmiseks avaldatava kuulutuse vormi. Kuulutus avaldatakse asjakohastes rahvusvahelistes väljaannetes ja uurimisrühma kanalite kaudu. Kuulutus edastatakse kõigile liikmetele, kes tagavad selle levitamise oma riigis.3.7. Avaldused vaatab läbi peasekretär, kes vastutab töölevõtmise haldusliku külje eest.3.8. Valimiskomisjon tuleb kokku vastavalt vajadusele, et koostada lühinimekiri kuni kuuest kandidaadist, keda kutsuda töövestlusele. Kandidaadid peavad olema liikmesriikide kodakondsed.3.9. Töövestlusi lühinimekirja kandidaatidega peetakse eesmärgiga valida ühehäälselt või üksmeelselt kandidaat, keda soovitada delegatsioonide juhtidele peasekretäriks nimetamiseks ning kellel on vajalikud kogemused ja isiksuseomadused ning kes on erapooletu ja suuteline tegema tõhusat koostööd liikmesvalitsuste ja muude valitsuste ning rahvusvaheliste ja eraorganisatsioonide kõrgete ametnikega. Asenduskandidaat esitatakse puhuks, kui valitud kandidaat ei saa tervislikel või muudel põhjustel ametisse asuda. Kui ühte kandidaati ei suudeta välja valida, võib delegatsioonide juhtidele esitada kaks üksmeelselt valitud kandidaati.3.10. Nimetamise ja lepingutingimused määravad kindlaks delegatsioonide juhid.3.11. Lepingu lõpetamine mõjuval põhjusel enne tähtaega nõuab kohalolnute ja hääletanute lihthäälteenamust nii loodusliku kautšuki tootjate rühmas kui ka kautšuki tarbijate rühmas; ja lisaks peavad need hääled moodustama vähemalt kaks kolmandikku kohalolnute ja hääletanute häältest.4. Sekretariaadi töö4.1. Oma ülesannete täitmisel ei osale sekretariaat tegevuses, mis põhjustaks huvide konflikti.4.2. Sekretariaat ei tohi küsida ega vastu võtta juhiseid üheltki üksikliikmelt ega rühmaväliselt asutuselt. Sekretariaat ja töötajad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võiks kahjustada nende seisundit rahvusvaheliste ametnikena, kes vastutavad delegatsioonide juhtide ees.4.3. Organisatsiooni liikmed austavad peasekretäri ja töötajate kohustusi ega püüa neid nende kohustuste täitmisel mõjutada.4.4. Sekretariaat teeb jõupingutusi tagamaks, et mis tahes avaldatud teave ei ohustaks kautšukit tootvate, töötlevate, turustavate või tarbivate isikute või äriühingute toimingute konfidentsiaalsust.4.5. Sekretariaat avaldab regulaarselt kautšukki käsitleva statistilise bülletääni Rubber Statistical Bulletin ja kautšukitööstuse aruande Rubber Industry Report .5. Tööstuse nõuandekoda5.1. Tööstuse nõuandekoda koosneb kuni kolmekümnest isikust, kelle on nende asjatundlikkuse alusel sinna kuni kolmeks aastaks määranud delegatsioonide juhid. Liikmesust võib pikendada veel kolme aasta võrra.5.2. Pärast delegatsioonide juhtide otsust tööstuse nõuandekoja koosseisu uuendada kutsub sekretariaat liikmeid, tööstuse nõuandekoda ennast ja assotsieerunud liikmeid tööstuse nõuandekoja jaoks kandidaate nimetama.5.3. Sekretariaat annab nende kandidaatide kaalumise ja nimetamise kohta delegatsioonide juhtidele soovitusi.5.4. Ametisse nimetatud kandidaadid alustavad oma tegevust pärast delegatsioonide juhtide otsust.5.5. Peasekretariaat osaleb tööstuse nõuandekoja kohtumistel.5.6. Tööstuse nõuandekoda kehtestab ise oma töökorra, mis on kooskõlas rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma põhikirja ja töökorraga.5.7. Põhikirja kohaselt välistab vaatleja staatus kõikidel kohtumistel osalemise aruteludes konfidentsiaalsete küsimuste, eelarve ja finantsküsimuste üle.5.8. Kohtumistel osalevate tööstuse nõuandekoja liikmete reisi- ja elamiskulud kannavad need liikmed ise.6. Assotsieerunud liikmed6.1. Assotsieerunud liikmeks võib asjakohase aastase liikmemaksu tasumise korral saada iga kautšukitööstusest huvitatud ettevõtja või organisatsioon.6.2. Aastane liikmemaks on organisatsioonide ja isikute jaoks, kelle asukoht on liikme territooriumil, 3000 Singapuri dollarit, ja kui nende asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi, 6000 Singapuri dollarit.6.3. Assotsieerunud liikmetel peab olema vaba juurdepääs assotsieerunud liikmete veebisaidil olevale teabele. Kõik lisapäringud on tasulised.7. Ülemaailmne kautšukialane tippkohtumineKui rühm saab mitte-liikmelt või liikmelt kutse ülemaailmse kautšukialase tippkohtumise korraldamiseks, kaalub rühm seda kutset ja nõustub sellega vaid piisavate rahaliste vahendite olemasolu korral.8. Muudatused ja läbivaatamineDelegatsioonide juhid võivad seda töökorda igal ajal muuta või selle läbi vaadata ainult üksmeelselt.Põhikirja artikli XVI(2) kohane Euroopa Liidu deklaratsioonRahvusvahelise kautšuki uurimisrühma põhikirja artikli XVI lõike 2 kohaselt tuuakse käesolevas deklaratsioonis välja pädevusalad, mille ELi liikmesriigid on põhikirja reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades Euroopa Liidule üle andnud.Euroopa Liit deklareerib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu ainupädevusse ühise kaubanduspoliitikaga hõlmatud rahvusvahelise kaubanduse küsimused, sealhulgas statistika koostamine.Euroopa Liidu pädevuse ulatus ja rakendamine muutub oma olemuse tõttu pidevalt ja vajaduse korral Euroopa Liit täiendab või muudab käesolevat deklaratsiooni põhikirja artikli XVI lõike 2 kohaselt.ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärk/eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud haldusviis(id)2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik/rubriigid ja kulude eelarverida/eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludele  ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusNõukogu otsuse ettepanek , mis käsitleb rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra heakskiitmist Euroopa Liidu poolt.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[4]Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, innovatsioon ja ettevõtlus.Ettepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[5]X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseErieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärk nr1. Uurimisrühma põhikirja muudetud versiooni heakskiitmine ja põhikirjaga ettenähtud osamaksete tasumine uurimisrühma eelarvesse.Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileKonkurentsivõime, tööstuspoliitika, innovatsioon ja ettevõtlus.Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustada, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju kasusaajatele/sihtrühmale.Uurimisrühma eesmärk on koguda ja levitada laiahaardelist statistilist teavet maailma kautšukitööstuse kohta, suurendades selle kaudu kautšukiturgude ja kautšukiga seotud suundumuste läbipaistvust. Seda algatust tervitab Euroopa kautšuki- ja rehvitööstus, mis sõltub täielikult loodusliku kautšuki impordist. Uurimisrühma praegust põhikirja on vaja muuta, et kajastada rühma peakorteri muutumist (see on kolinud Londonist Singapuri), kuid ka selleks, et rakendada teatavaid teisi muudatusi, eeskätt määratleda selgelt mõisted „liikmed” ja „riigid”, et võtta arvesse Euroopa Liidu õiguslikku eristaatust.Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustada, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedEuroopa Liidu meetme lisaväärtusSamalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidKooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaMeetme kestus ja finantsmõju( Piiratud kestusega ettepanek/algatus-  ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA-  ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAAX Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,-  millele järgneb täieulatuslik rakendamine.Ettenähtud haldusviisid[6]X Otsene tsentraliseeritud haldamine komisjoni poolt( Kaudne tsentraliseeritud haldamine , mille puhul haldamine on delegeeritud:-  ( täitevasutustele-  ( ühenduste asutatud asutustele[7]-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele-  ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Haldamine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud haldamine koostöös kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)Mitme haldusviisi korral esitada üksikasjad rubriigis „Märkused”.MärkusedHALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustada teostamise tingimused ja sagedus.Haldus- ja kontrollisüsteemidTuvastatud ohudEttenähtud kontrollimeetod(id)Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustada toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Töökorraga on ette nähtud uurimisrühma raamatupidamisaruannete sõltumatu auditeerimine ja see sisaldab hankemenetlusi ja pangaarvete pidamist käsitlevaid eeskirju.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriik/rubriigid ja kulude eelarverida/eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestatuna mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitme-aastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Rahaline osalus |Number [Kirjeldus………………………...……….] | Liigendatud/liigendamata ([8]) | EFTA[9] riigid | kandidaatriigid[10] | kolmandad riigid | finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |02.02.02.01 toetus EÜ–Jaapani tööstuskoostöö keskusele ja liikmesus rahvusvahelistes uurimisrühmades | Liigendatud | EI | EI | EI | EI |-  Uued eelarveread, mille loomist taotletakseJärjestatuna mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitme-aastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Rahaline osalus |Number [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | kandidaatriigid | kolmandad riigid | finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[XX.YY.YY.YY] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 02.02 | Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, innovatsioon ja ettevõtlus |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Hinnanguline personalivajadus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist-  X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist , mis toimub järgmiselt:hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Aasta N+4 | Aasta N+5 | Aasta N+6 |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[17] |XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid) |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |Muud eelarveread (täpsustada) |KOKKU | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali meedet haldavale peadirektoraadile eraldada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus lisaametikohti, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | ELi seisukohta käsitlevate dokumentide ettevalmistamine, konsulteerimine liikmesriikidega (sealhulgas kaupade töörühma (PROBA) raames), ELi esindamine uurimisrühma kohtumistel |Koosseisuväline personal |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga .-  ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimineSelgitada ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.-  ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[20].Selgitada vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.Kolmandate isikute rahaline osalus-  X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist-  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |Artikkel …………. | | | | | | | | | |Mitmesuguste tulude puhul täpsustada, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.Täpsustada tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.[1] 11516/08 PROBA 28 RELEX 503 WTO 132 RESTREINT UE , heaks kiitnud COREPER, 2. osa, 16.7.2008[2] Insert date when known[3] Insert reference when available[4] ABM: Activity-Based Management (tegevuspõhine juhtimine) – ABB: Activity-Based Budgeting (tegevuspõhine eelarvestamine).[5] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[6] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[9] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[11] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[13] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[14] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne).[15] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[17] Lepingulised töötajad; renditööjõud; noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid;[18] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).[19] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).[20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[21] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.6.2017
            COM(2017) 366 final
            2017/0151(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse juhtumis ACCC/C/2008/32

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               (1)Sissejuhatus

               Euroopa Liit (EL) kirjutas 1998. aastal alla Århusi konventsioonile. See oli tollal ja on nüüdki ELile ja selle liikmesriikidele ning konventsioonis osalevatele Ida-Euroopa riikidele ja endistele NSVLi riikidele väga tähtis. Konventsiooni põhimeesmärk on võimaldada üldsusel keskkonnaküsimustes rohkem kaasa lüüa ning panustada aktiivselt keskkonna paremasse säilitamisse ja kaitsmisse.

               Århusi määruse vastuvõtmine tuleneb otseselt Århusi konventsioonist ja konventsioon omakorda koostati ELi varasemate dokumentidele juurdepääsu käsitlevate eeskirjade põhjal. Århusi konventsioon ja EL on seega teineteist aastate jooksul vastastikku tugevdanud ja arendanud.

               Konventsiooni nõuetele vastavuse komitee järeldused juhtumis ACCC/C/2008/32 on ELile probleemsed, sest neis ei tunnistata ELi erilist õiguskorda.

               EL toetab ka edaspidi Århusi konventsiooni tähtsaid eesmärke.

               (2)Århusi konventsioon

               Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (edaspidi „Århusi konventsioon“)
                  1
                on mitmepoolne keskkonnaleping ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all.

               Konventsiooniga tagatakse üldsusele õigus keskkonnainfo kättesaadavusele ning osalemisele keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumisele. Need on esmatähtsad vahendid, mis aitavad muuta keskkonnakaitsepoliitika tulemuslikumaks.

               Århusi konventsioon jõustus 2001. aastal ja sellel on praegu 47 osalist, sh EL ja selle liikmesriigid. Euroopa Ühendus kiitis konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005
                  2
               .

               EL esitas Århusi konventsiooni allkirjastamisel ja heakskiitmisel deklaratsiooni (edaspidi „ELi deklaratsioon“), milles ta teavitas Århusi konventsiooni organeid ühenduse institutsioonilisest ja õiguslikust kontekstist ning ülesannete jaotusest ELi ja selle liikmesriikide vahel konventsiooniga hõlmatud valdkondades
                  3
               .

               Konventsioonist tulenevad kohustused on rakendatud ELi institutsioonide ja organite suhtes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (edaspidi „Århusi määrus“)
                  4
               .

               (3)Juhtumi taust

               Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (edaspidi „komitee“) uurib konventsiooni nõuete täitmist osaliste poolt. Komitee esitas 17. märtsil 2017 järeldused vabaühenduse ClientEarth taotlusel algatatud juhtumis ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil
                  5
               . Komitee leidis, et aluslepingu eeskirjad ELi kohtute poole pöördumise kohta, nagu nad neid tõlgendavad, ja Århusi määruse kriteeriumid halduslikule läbivaatamisele juurdepääsu kohta on konventsiooniga vastuolus.

               (4)Õiguslik kontekst

               Komitee leidis, et rikutud on Århusi konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4. Lõike 3 kohaselt „tagab konventsiooniosaline siseriiklike õigusaktide nõuetele vastavale üldsuse esindajale, juhul kui need nõuded on sätestatud, juurdepääsu kohtulikule või haldusmenetlusele, et vaidlustada eraõigusliku isiku või avaliku võimu organi tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus siseriiklike keskkonnaõigusnormidega.“ Lõike 4 kohaselt peavad need menetlused olema „kohased ja tõhusad [...] ausad, õiglased, õigeaegsed ja mitte takistavalt kallid.“

               2.KÄSITLETAV PROBLEEM

               (1)Komitee järeldused

               Komitee on seisukohal, et ei Euroopa Liidu Kohtu praktika, milles tõlgendatakse aluslepingu tingimusi üksikisikute juurdepääsuks ELi kohtutele Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 263 neljanda lõigu tähenduses, ega ka Århusi määrus, milles on sätestatud keskkonnaalaste aktide halduslik läbivaatamine komisjoni poolt, ei võimalda vabaühendustele ega kodanikele piisavat juurdepääsu läbivaatamismenetlustele.

               Komitee leidis, et ELi toimimise lepingu artikli 263 neljas lõik üksikisikute tühistamishagide kohta, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, on liiga kitsas, sest see on piiratud isikut otseselt puudutavate õigusaktidega, mis ei hõlma rakendusmeetmeid
                  6
               .

               Komitee lisas, et ka Århusi määrus ei saa neid puudujääke heastada, sest seegi õigusakt on konventsiooniga vastuolus järgmistes punktides:

               –Århusi määruse kohane läbivaatamismehhanism tuleks peale vabaühenduste teha juurdepääsetavaks ka kodanikele;

               –läbivaatamine peaks hõlmama ka üldiseid, mitte ainult üksikakte;

               –vaidlustada peaks saama kõiki keskkonnaga seotud haldusakte, mitte üksnes keskkonnaõiguse alla kuuluvaid akte;

               –läbi peaks olema võimalik vaadata ka õiguslikult mittesiduvad ja väliste tagajärgedeta aktid
                  7
               .

               Samuti leidis komitee, et ELi kohtute praktikas ei ole esinenud uusi suundumusi, mis tagaksid konventsiooni nõuetele vastavuse
                  8
               .

               Lõpetuseks soovitas komitee, et Euroopa Liidu Kohus peaks oma praktikas võtma konventsiooni igati arvesse või siis peaks EL muutma Århusi määrust või võtma vastu uued õigusnormid
                  9
               .

               (2)Komisjoni seisukoht järelduste osas

               Eespool on juba märgitud, et ELi deklaratsioonis on Århusi konventsiooni organitele teatatud liidu õiguskorra iseärasustest.

               Järeldustes ei ole aga ELi deklaratsiooni üldse arvesse võetud.

               Kohtuliku kontrolli süsteemi eriline olemus on ELi aluslepingutes hoolikalt sõnastatud, nii et õiguskaitse on kättesaadav kõigile liidu kodanikele. Juurdepääs ELi meetmete kohtulikule kontrollile ei piirdu vaid otse ELi kohtutele kaebuse esitamisega, vaid see on võimalik ka riikide kohtutes, kes võivad pöörduda (ja mõnel juhul ka peavad pöörduma) õiguspärasuse küsimuses Euroopa Liidu Kohtu poole, kes võib kuulutada asjaomase ELi akti või meetme kehtetuks.

               Eelkõige seoses füüsilise või juriidilise isiku poolt ELi kohtutele esitatud kaebustega keskkonnaõiguse alusel vastu võetud ELi meetmete kohta on ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandas lõigus sätestatud, et selline isik võib „esitada hagi temale adresseeritud või teda otseselt ja isiklikult puudutava akti vastu ning halduse üldakti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.“

               Euroopa Liidu Kohus on oma praktikas tõlgendanud selles sättes ja selle eelkäijasätetes esitatud tingimusi, kusjuures mõiste „isiklikult puudutav“ tõlgendamisel on oluline Plaumanni kohtuasi,
                  10
                mida käsitleva Euroopa Liidu Kohtu otsuse kohaselt saavad „teised isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, väita, et see puudutab neid isiklikult, ainult siis, kui see mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga“. Euroopa Liidu Kohus on Plaumanni kohtuasjaga seotud kohtupraktikat aastate jooksul arendanud ning kasutanud seda konkreetsete õiguslike või faktiliste asjaolude puhul või kohandanud seda nendega, olenemata ka kaebuse esitaja laadist
                  11
               .

               Lissaboni lepinguga laiendati eraõiguslike isikute esitatavate tühistamishagidega seotud kaebeõiguse eeskirju, lisades neljanda lõigu lõpuossa järgmine: „[...] ning halduse üldakti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.“Selliste tingimuste kohaldumise korral ei pea kaebaja tõendama, et kaebusega hõlmatud akt teda isiklikult puudutab.

               Liidu teisene seaduseandja ei või muuta ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandas lõigus sätestatud eeskirju ja peab järgima liidu kohtute praktikat, millega määratakse kindlaks, kuidas tuleb aluslepingut tõlgendada. Niisamuti ei või Århusi konventsioon võimaldada erandeid ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandast lõigust
                  12
               .

               Peale selle, et Lissaboni lepinguga laiendati ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu alusel otsejuurdepääsu ELi kohtutele, seati sellega erilisele kohale ka riikide kohtud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 19 lõike 1 teisele lausele: „Liikmesriigid näevad ette tulemusliku õiguskaitse tagamiseks vajaliku kaebeõiguse liidu õigusega hõlmatud valdkondades.“ Selles kontekstis on Euroopa Liidu Kohtu eelotsuste süsteem ELi õiguskorra nurgakivi, nagu osutas Euroopa Liidu Kohus arvamuses 2/13 Euroopa Liidu ühinemise kohta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga
                  13
               .

               Eriti asjakohane on see ELi keskkonnaõiguses, millega seotud kohtu- ja haldusmenetlusi reguleeritakse ELi õiguse praeguse seisu juures „peamiselt“ liikmesriikide õigusega, nagu Euroopa Liidu Kohus märkis 2015. aastal kahes suurkoja otsuses, milles käsitleti Århusi konventsiooni asjakohasust ELi õiguskorras
                  14
               .

               Komisjoni arvates ei tunnistata komitee järeldustes riikide kohtute keskset osa ELi õiguse alusel tegutsevate tavakohtutena
                  15
                ega ka ELi toimimise lepingu artikli 267 kohast eelotsuste süsteemi kehtiva õiguskaitsevahendina.

               Vastupidiselt komitee järeldustes öeldule tagab ELi õiguskord täieliku õiguskaitsevahendite süsteemi
                  16
               . Ka juhul, kui isikud ei täida ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu vastuvõetavuskriteeriume isegi nende laiemal kujul vastavalt Lissaboni lepingule, on ikkagi neile tagatud mõjus juurdepääs õiguskaitsele ja nende õiguste kohtulik kaitse ELi õiguse alusel kehtestatud meetmete vastu. Olenevalt juhtumist võivad nad pöörduda riikide kohtute poole ja paluda neil taotleda Euroopa Liidu Kohtult eelotsust kehtivuse kohta, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 267, või viidata ELi kohtutes kaudselt üldkohaldatava akti kehtetusele vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 277.

               Seoses haldusliku läbivaatamisega palus komitee kõigepealt ELil võimaldada keskkonnaküsimusi käsitlevate üldiselt kohaldatavate aktide läbivaatamist. Århusi konventsioonis puudub aga nõue, et need aktid tuleb halduslikult läbi vaadata, samuti ei ole selge, millises ulatuses saab niisugune läbivaatamine seda konkreetset liiki aktide puhul mõistlikult aset leida.

               Teiseks ei saa Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 3 tõlgendada nii, et sellega nõutakse õiguslikult mittesiduvate, väliste tagajärgedeta aktide halduslikku läbivaatamist. Meetmed, mis tekitavad õiguslikke tagajärgi vaid halduse piires ning ei too kaasa õigusi ega kohustusi kolmandatele isikutele, ei kujuta endast ühtegi isikut kahjulikult mõjutavaid otsuseid.

               Siinkohal väärib meenutamist, et kohtu suurkoda leidis 2015. aastal, et Århusi määrusega, mis puudutab üksnes ELi institutsioone ja vaid üht üksikisikutele kättesaadavat õiguskaitsevahendit, millega tagada ELi keskkonnaõiguse järgimine, ei olnud kavas rakendada Århusi konventsiooni artikli 9 lõikest 3 tulenevaid kohustusi seoses riigisiseste haldus- või kohtumenetlustega, mida reguleeritakse ELi õiguse praeguse seisu juures peamiselt liikmesriikide õigusega. Arvestades, et Århusi määruse kui ELi õigusakti eesmärk ei olnud rakendada Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 3, saab nimetatud sätte järgimist ELi õiguskorra raames tagada muul viisil kui Århusi määrust muutes, mida aga soovitab komitee.

               (3)Järelduste tagajärjed

               Komitee soovitas konventsiooniosaliste kohtumisel võtta vastu suunised, mida Euroopa Liidu Kohus peaks järgima Århusi konventsiooni tõlgendamisel.

               Ent lähtudes võimude lahususe põhimõttest ja institutsioonilise tasakaalu põhimõttest, ei ole võimalik komitee järeldusi rakendada Euroopa Liidu Kohtu praktika kaudu, sest kohtud on õigusemõistmisel sõltumatud.

               Århusi määruse kohta leidis komitee, et kriteeriumid selle kohta, kes võib läbivaatamist paluda ja mida saab läbi vaadata (kohaldamisala: ratione personae ja ratione materiae), on liiga kitsad. Kohaldamisala laiendamine vastavalt komitee soovile tähendaks kohtuliku kontrolli mehhanismi – ja kokkuvõttes ka Euroopa Liidu Kohtule juurdepääsu – avamist väga laiale ringile võimalikele hagejatele, õiguslike tagajärgedeta aktidele ja valdkondadele, mis ulatuvad keskkonnaküsimustest kaugemale.

               Tõepoolest, kui Århusi määrust haldusliku läbivaatamise ulatuse laiendamiseks muudetaks, suureneks märkimisväärselt juurdepääs ELi kohtutele, nagu see on sätestatud ELi toimimise lepingus ja rakendust leidnud kohtupraktikas. Meetmed, mida ei saa vaidlustada ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu alusel, näiteks liikmesriikidele adresseeritud otsused, millega neile antakse võimalus eraldada üleminekuperioodil tasuta saastekvoote, kuuluksid siis haldusliku läbivaatamise menetluse alla. Nagu Üldkohus on juba sedastanud,
                  17
                võidakse haldusliku läbivaatamise taotluse suhtes tehtud otsus omakorda vaidlustada ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu alusel tühistamishagiga, milles kaebaja võib samuti seada küsimuse alla haldusliku läbivaatamise taotlusega hõlmatud ELi meetme õiguspärasuse.

               Ka haldusakti kui „üksikakti“ mõistet (mis on Århusi määruse artikli 10 alusel haldusliku läbivaatamise algatamise tingimus) on Üldkohus tõlgendanud oluliselt mitte erinevana vaidlustatava akti mõistest vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandale lõigule
                  18
               . Järelikult muutuksid halduslikuks läbivaatamiseks küsimuse alla tulla võivate aktide ringi laiendamise tulemusel need aktid kaudselt vaidlustatavaks ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu alusel.

               Sisuliselt saaksid ELi kohtud teiseste õigusaktide muutmise kaudu pädevuse täiesti uut liiki juhtumites, millega seotud alusaktid, mis on kaasatud haldusliku läbivaatamise kohaldamisalasse, ei ole vaidlustatavad ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu alusel. Sellise muutmisega kaasneks oht tekitada aluslepingutega ette nähtud õiguskaitsesüsteemis oluline tasakaalustamatus.

               3.Järgmised sammud Århusi konventsiooni menetluse raames

               Komitee järeldused esitatakse heakskiitmiseks Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul, mis toimub 11.–14. septembril Montenegros Budvas, ning need saavad seega Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ja on seepärast konventsiooni osaliste ja organite jaoks siduvad.

               Konventsiooniosaliste kohtumisel tehakse otsused üldiselt konsensuse alusel. Kui kõik konsensuse saavutamise võimalused on ära proovitud, tehakse sisulisi küsimusi käsitlevad otsused kohal olevate ja hääletanud osaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega
                  19
               .

               4.Kokkuvõte

               Komitee järeldustes seatakse küsimuse alla ELi õiguse põhiseaduslikud põhimõtted, mis on nii põhjapanevad, et ELil on õiguslikult võimatu neid järgida ja neist kinni pidada.

               Nõuetele vastavuse menetluse käigus taotles EL komiteelt teist ärakuulamist liidu institutsioonilise raamistiku täiendavaks selgitamiseks. Komitee aga seda taotlust ei rahuldanud. Komitee järeldusi ei ole võimalik edasi kaevata. ELi ainus võimalus oma institutsioonilisi iseärasusi ja ELi õiguskorra autonoomsust igati kaitsta on hääletada konventsiooniosaliste kohtumisel kõnealuste järelduste heakskiitmise vastu.

               Esitatud asjaolusid arvesse võttes peaks EL peatsel konventsiooniosaliste kohtumisel lükkama tagasi juhtumis ACCC/C/2008/32 tehtud järeldused.

               ELi seisukoht selles küsimuses ei vähenda ELi pühendumust Århusi konventsiooni põhimõtetele ja eesmärkidele.

               Erinevalt varasematest nõuetele vastavust käsitlevatest järeldustest on kõnealuse juhtumi puhul vajalik nõukogu otsus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses.

               2017/0151 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse juhtumis ACCC/C/2008/32

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. veebruaril 2005 kiideti nõukogu otsusega 2005/370/EÜ
                  20
                Euroopa Ühenduse nimel heaks keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsioon (edaspidi „Århusi konventsioon“)
                  21
               .

               (2)Liit rakendas konventsioonist tulenevad kohustused oma institutsioonide ja organite suhtes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (edaspidi „Århusi määrus“)
                  22
               .

               (3)Århusi konventsiooni artikli 15 kohaselt loodi Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (edaspidi „komitee“), kelle pädevuses on uurida konventsiooni nõuete täitmist osaliste poolt.

               (4)17. märtsil 2017 edastati liidule järeldused juhtumis ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil
                  23
               . Komitee oli otsustanud, et „asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 nõudeid seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanikele, sest ei Århusi määruses ega ka Euroopa Liidu Kohtu praktikas ei ole rakendatud ega täidetud nimetatud lõigetest tulenevaid kohustusi“ (komitee järelduste lõige 123).

               (5)Århusi konventsiooni organitele on tehtud teatavaks deklaratsioon, mille EL esitas konventsiooni allkirjastamisel ja mida ta kinnitas konventsiooni heakskiitmise ajal, nimelt et „ühenduse institutsioonilises ja õiguslikus kontekstis [...] [kohaldavad] ühenduse institutsioonid [...] konventsiooni kooskõlas oma praeguste ja tulevaste eeskirjadega, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, ja kooskõlas konventsiooniga hõlmatud ühenduse õiguse selle valdkonna teiste asjakohaste eeskirjadega.“

               (6)Järeldustes ei tunnistata riikide kohtute keskset osa Århusi konventsiooni artikli 9 lõike 3 rakendamisel ega ka Euroopa Liidu Kohtu eelotsuseid hõlmavat ELi süsteemi kehtiva õiguskaitsevahendina
                  24
               .

               (7)Järeldustes soovitatakse konventsiooniosaliste kohtumisel astuda samme, mis on selges vastuolus ELi õiguskorra aluspõhimõtetega ja selles rakendatava kohtuliku kontrolli süsteemiga. Järeldustes ei ole tunnistatud ELi erilist õiguskorda.

               (8)EL toetab ka edaspidi igati Århusi konventsiooni tähtsaid eesmärke.

               (9)Kõnealused järeldused esitatakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul, mis toimub 2017. aasta septembris Montenegros Budvas, ning need saavad seega Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ja on seepärast konventsiooni osaliste ja organite jaoks siduvad,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liit võtab Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse juhtumis ACCC/C/2008/32 järgmise seisukoha:

               –hääletatakse järelduste heakskiitmise vastu.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Avaldatud UNECE veebisaidil, vt

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                  .

                     (2)
                  Nõukogu otsus 2005/370/EÜ (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

                     (3)
                  ELi deklaratsioon on avaldatud UNECE veebisaidil rubriigis „Declarations and Reservations“, vt

                     https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                  .

                     (4)
                  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

                     (5)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (6)
                  Vt järelduste lõiked 60–84.

                     (7)
                  Vt järelduste lõiked 85–121.

                     (8)
                  Vt järelduste lõiked 122–123 ja 81–83.

                     (9)
                  Vt järelduste lõiked 124–126.

                     (10)
                  Kohtuasi 25/62, Plaumann vs. komisjon, ECLI:EU:C:1963:17.

                     (11)
                  Vt nt kohtuasi C-456/13 P, T & L Sugars Ltd and Sidul Acúcares vs. komisjon, ECLI:EU:C:2015:284, punkt 63; kohtuasi C-583/11 P, Inuit Tapiriit Kanatami a.o. vs. parlament ja nõukogu, ECLI:EU:C:2013:625, punkt 72, ning kohtuasi C-274/12 P, Telefónica vs. komisjon, ECLI:EU:C:2013:852, punkt 46.

                     (12)
                  Vt nt kohtuasi T-600/15: PAN Europe aos vs. Euroopa Komisjon, milles Üldkohus otsustas, et „liidu sõlmitud rahvusvahelised lepingud, sealhulgas Århusi konventsioon, ei ole liidu esmase õiguse suhtes esimuslikud, millest tuleneb, et ei saa nõustuda nimetatud konventsiooni alusel ELTL artikli 263 neljandast lõigust kõrvale kaldumisega“ (otsuse punkt 56; ECLI:EU:T:2016:601).

                     (13)
                  Vt eelkõige arvamuse 2/13 punkt 198.

                     (14)
                  Liidetud kohtuasjad C-401/12 P kuni C-403/12 P, nõukogu ja komisjon vs. Vereniging Milieudefensie aos, EU:C:2015:4, punkt 60; liidetud kohtuasjad C-404/12 P ja C-405/12 P, nõukogu ja komisjon vs. Stichting Natuur en Milieu aos, EU:C:2015:5, punkt 52.

                     (15)
                  Arvamus 1/09, Ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi loomine, EU:C:2011:123, punkt 80.

                     (16)
                  Vt nt kohtuasi C-50/00 P, Unión de Pequenos Agricultores vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2002:462, punkt 40, või liidetud kohtuasjad T-236/04 ja T-241/04, EEB aos vs. komisjon, ECLI:EU:T:2005:426, punkt 66.

                     (17)
                  Kohtuasi T-177/13, Test BioTech eV aos vs. komisjon, EU:T:2016:736, punkti 56 teine lause.

                     (18)
                  Vt nt kohtuasjad T-19/13, Frank Bold Society vs. komisjon, EU:T:2015:520, punktid 38 ja 44–45, ja T-565/14, Euroopa Keskkonnabüroo vs. komisjon, EU:T:2015:559, punktid 40–49.

                     (19)
                  Otsus I/1 menetluskorra kohta (eelkõige punkt 35 otsuste tegemise kohta), vt

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                  .

                     (20)
                  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

                     (21)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (22)
                  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

                     (23)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (24)
                  Vt eelkõige järelduste lõige 58: „Kuigi süsteem, mis hõlmab kohtulikku kontrolli ELi liikmesriikide kohtutes, sealhulgas eelotsuse taotlemise võimalust, on oluline element, millega tagatakse ELi liikmesriikides ELi õiguse järjepidev kohaldamine ja nõuetekohane rakendamine, ei saa see olla aluseks, millele tuginedes üldiselt takistada kodanike juurdepääsu ELi kohtutele ELi institutsioonide ja organite otsuste, aktide ja tegevusetuse vaidlustamiseks.“


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0752

		ETBrüssel 26.11.2007KOM(2007) 752 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidVastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil võtta erimeetmed, millega tehakse erand kõnealusest direktiivist, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Komisjoni peasekretariaati 5. veebruaril 2007 saabunud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata erandi kohaldamist, mis anti esmalt nõukogu 29. juuni 1995. aasta otsusega 95/252/EÜ ja seejärel nõukogu 9. märtsi 1998. aasta muudetud otsusega 98/198/EÜ. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 15. oktoobril teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 17. oktoobri kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave. |120 | Üldine taustEespool nimetatud nõukogu otsus lubab Ühendkuningriigil kohaldada 50%list piirangut maksukohustuslase õiguse suhtes arvata maha nii ettevõtluseks kui ka isiklikuks tarbeks kasutatavate sõiduautode rentimise või liisimise eest makstud sisendkäibemaks ning samas mitte käsitada selliste liisitud või renditud autode maksukohustuslaste isiklikuks tarbeks kasutamist tasuna teenuste osutamise eest. Kõnealuse erandiga kaob rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada üksikasjalikku arvestust iga sellise autoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu auto isiklikuks tarbeks kasutamiselt. Seepärast tuleb kõnealust erandit käsitada eelkõige lihtsustusmeetmena. Erandit on pikendatud mitu korda ning see kaotab kehtivuse 31. detsembril 2007.Reeglina lubatakse erandeid piiratud ajaks, mille jooksul on võimalik hinnata erimeetme asjakohasust ja tõhusust. Sellega seoses mõistab komisjon olemasoleva teabe põhjal, et 50% jaotus ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise (või mis tahes muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punkti a tähenduses) vahel kajastab hetkel endiselt maksukohustuslaste liisitud ja renditud autode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise suhet Ühendkuningriigis üldiselt. Seepärast on endiselt asjakohased algset erandit õigustavad juriidilised ja faktilised asjaolud.Kuid 29. oktoobril 2004 esitas komisjon ettepaneku nõukogu direktiivi kohta, mis hõlmab kululiikide ühtlustamist, mille suhtes võivad liikmesriigid kohaldada mahaarvamise keeldu (niinimetatud käibemaksu lihtsustamise ettepanek (KOM(2004)728 lõplik)). Et käesolev ettepanek hõlmab sõiduautodega seotud kulusid, ei tohi kehtivusaega pikendada kauemaks kui kavandatava direktiivi vastuvõtmise ja jõustumiseni. Erandit võib kohaldada igal juhul vaid kuni 31. detsembrini 2010 juhul, kui kavandatav direktiiv ei ole selleks kuupäevaks jõustunud, mille jooksul on võimalik hinnata, kas 50% piirang on endiselt mõistlik ja vastuvõetav lahendus, mis kajastab sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise jaotust. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 9. märtsi 1998. aasta otsus 98/198/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil pikendada kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda käibemaksudirektiivi 77/388/EMÜ artiklitest 6 ja 17 kõrvalekalduva meetme kohaldamist (EÜT L 76, 13.3.1998, lk 31). Otsust on muudetud nõukogu 18. jaanuari 1999. aasta otsusega 99/79/EÜ (EÜT L 27, 2.2.1999, lk 22), nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/747/EÜ (EÜT L 302, 1.12.2000, lk 63), nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusega 2003/909/EÜ (ELT L 342, 30.12.2003, lk 49) ja nõukogu 7. detsembri 2004. aasta otsusega 2004/855/EÜ (ELT L 369, 16.12.2004, lk 61).Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 176 on ette nähtud, et nõukogu määrab kindlaks kulud, millelt käibemaksu maha ei arvata. Kuni kõnealuste kulude kindlaksmääramiseni lubatakse liimesriikidel säilitada 1. jaanuaril 1979 kehtinud erandid. Seepärast kehtivad mitmed sätted, millega piiratakse õigust arvata maha mootorsõidukitega seotud käibemaksu. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei ole asjakohane. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamineOtsuse ettepaneku eesmärk on pikendada ajaliselt lihtsustusmeetme kehtivust, millega kaob maksukohustuslasel vajadus pidada arvestust ettevõtte käsutuses olevate autode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ja arvestada sellelt käibemaksu ning seega on otsusel tõenäoliselt positiivne majanduslik mõju.Kuid tulenevalt erandi kitsast reguleerimislast ning piiratud kehtivusajast on selle mõju igal juhul piiratud. Lisaks sellele on meede lähenemisviisilt samalaadne teatises KOM(2004) 728 esitatud komisjoni ettepanekuga, mis sisaldab eeskirju kulude kohta, millelt makstud käibemaksu mahaarvamise õigust võib piirata. |Ettepaneku õiguslik külg |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõteLoa andmine Ühendkuningriigile jätkata erandi kohaldamist direktiivist 2006/112/EÜ, millega piiratakse 50% määraga õigust maha arvata mitte üksnes ettevõtluseks kasutatavate sõiduautode rentimise või liisimise eest makstud sisendkäibemaks. Käibemaksu mahaarvamise õiguse piiramisega vabastatakse maksukohustuslane käibemaksu arvestamisest sõiduki isiklikult kasutamiselt. Otsus kaotab kehtivuse otsuses kindlaksmääratud päeval või päeval, mil jõustuvad kõnealuses valdkonnas käibemaksu mahaarvamise piiramist käsitlevad ühenduse eeskirjad, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |310 | Õiguslik alusNõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikkel 395. |329 | Subsidiaarsuse põhimõteKäibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt peaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma kavandatud meetme, mis lubab liikmesriikidel kalduda kõrvale sama direktiivi sätetest. Seepärast võib kavandatud meetme vastu võtta vaid ühenduse tasemel. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei kaasne mingeid kohustusi. |332 | Erimeede on erandi piiratud reguleerimisala arvestades kooskõlas taotletava eesmärgiga. || Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt (id): muu. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on ühistest käibemaksueeskirjadest kõrvalekaldumine võimalik üksnes nõukogu ühehäälselt antud loal komisjoni ettepaneku põhjal. Nõukogu otsus on sobivaim õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile. |mõju eelarvele |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Täiendav teave || Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |533 | Ettepanek sisaldab ajalist piirangut. || |Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, [1]1 eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2]2ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu otsusega 95/252/EÜ [3]3 ja seejärel nõukogu otsusega 98/198/EÜ [4]4 lubas nõukogu Ühendkuningriigil piirata 50% määraga rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste renditud või liisitud sõiduautode eest makstud sisendkäibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. Ühendkuningriigil lubati ka mitte käsitada tasuna teenuste osutamise eest maksukohustuslase poolt ettevõtluse eesmärgil renditud või liisitud auto kasutamist isiklikuks tarbeks. Kõnealuse lihtsustusmeetmega kadus rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada arvestust ametiautoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu iga auto kohta isiklikuks tarbeks tehtud tegeliku läbisõidu pealt.(2) Komisjoni peasekretariaati 5. veebruaril 2007 saabunud kirjas taotles Ühendkuningriik luba pikendada 31. detsembril 2007 aeguva erandi kehtivusaega.(3) Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 15. oktoobril 2007 teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 17. oktoobri 2007. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave.(4) Juriidilised ja faktilised asjaolud, mis õigustavad erandi kohaldamise lubamist, ei ole muutunud ja on endiselt asjakohased.(5) Komisjon esitas 29. oktoobril 2004 ettepaneku nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (praegu direktiiv 2006/112/EÜ), mis hõlmab kululiikide ühtlustamist, mille suhtes võib kohaldada mahaarvamise keeldu [5]5. Kõnealuse ettepaneku alusel võib mahaarvamise keeldu kohaldada maantee-mootorsõidukite suhtes. Seepärast on asjakohane pikendada loa kehtivusaega kuni kõnealuse direktiivi jõustumiseni. Kuid luba aegub igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2010 juhul, kui kõnesolev direktiiv ei ole selleks kuupäevaks jõustunud, mis võimaldab hinnata sellise otsuse vajalikkust, arvestades sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise jaotusprotsenti.(6) Erandi kehtivuse ajalisel pikendamine ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust laekuvaid Euroopa ühenduste omavahendeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 169 lubatakse Ühendkuningriigil piirata 50% määraga auto rendilevõtja või liisija õigust arvata maha käibemaks mitte täielikult ettevõtluse tarbeks kasutatava auto rendi- või liisingukuludelt.Artikkel 2Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ei tohi Ühendkuningriik käsitada tasuna teenuste osutamise eest maksukohustuslase poolt renditud või liisitud ametiauto isiklikuks tarbeks kasutamist.Artikkel 3Käesoleva otsuse kehtivus lõpeb ühenduse eeskirjade jõustumisel, millega määratakse kindlaks, millistest mootorsõidukitega seotud kuludest ei või käibemaksu täies ulatuses maha arvata, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2010.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[1] 1 ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiiv, mida on muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).[2] 2 ELT C, lk[3] 3 EÜT L 159, 11.7.1995, lk 19.[4] 4 EÜT L 76, 13.3.1998, lk 31. Otsus, mida on viimati muudetud otsusega 2004/855/EÜ (ELT L 369, 16.12.2004, lk 61).[5] 5 KOM(2004) 728 (lõplik)--------------------------------------------------


|

52011PC0543

/* KOM/2011/0543 lõplik - 2011/0235 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine

	SELETUSKIRI9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias[1].Nõukogu […] otsusega 2011/[…]/ÜVJP[2] nähakse ette täiendavate meetmete võtmine, sealhulgas toornafta ja naftasaaduste Süüriast ostmise, importimise või vedamise keeld ning Bashar al-Assadi režiimilt toetust saavate või Bashar al-Assadi režiimi toetavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. Selliste täiendavate isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on esitatud asjaomase otsuse lisas.Kõnealused meetmed on võetud vastu nõukogu määrusega (EL) nr […]/2011.Mõned kõnealustest toodetest kuuluvad Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu reguleerimisalasse. Koostöölepingu kohaldamine tuleb seetõttu kõnealuste toodete suhtes peatada.2011. aasta märtsist on Süüria ametiisikud pannud toime väga tõsiseid inimõiguste rikkumisi, mida võib ÜRO inimõiguste ülemkomissari 18. augusti 2011. aasta avalduse kohaselt pidada inimsusevastasteks kuritegudeks.Koostöölepingu preambulis on sätestatud, et „lepinguosalised soovivad kõnealust lepingut sõlmides tõendada ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt”. Praeguses olukorras ei ole enam võimalik eeldada, et Süüriaga saaks säilitada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.Teisest küljest ei peaks juba repressioonide all kannatavaid Süüria elanikke veelgi koormama Süüriaga tehtava üldise koostöö peatamisega. Peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele. Arvestades et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse seega repressiooniakte, peaks koostöölepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega.2011/0235 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  18. jaanuaril 1977. aastal sõlmisid Euroopa Ühendus ja Süüria Araabia Vabariik koostöölepingu (edaspidi „koostööleping”),[3] et edendada igakülgset koostööd lepinguosaliste vaheliste suhete tugevdamiseks.2.  Koostööleping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.3.  Alates 2011. aasta märtsist on suureneva majandusliku ja poliitilise rahulolematuse üldisel taustal kasvanud protestid Süüria ametiisikute konkreetsete võimukuritarvituste vastu. Äärealadel alanud tagasihoidlikud protestid on kasvanud ülemaaliseks ülestõusuks. Süüria ametiisikud on vastanud väga vägivaldsel viisil, sealhulgas tulistanud rahumeelseid protestijaid, ning teevad seda jätkuvalt.4.  ÜRO inimõiguste ülemkomissar esitas 18. augustil 2011 Süüria Araabia Vabariigis valitsevat inimõiguste olukorda käsitleval inimõiguste nõukogu 17. erakorralisel istungjärgul avalduse, milles ta tuletas meelde oma 18. augusti aruannet, et inimõiguste nõukogu poolt esitatud teabehankimise ülesande läbiviimisel tehti kindlaks, et Süüria julgeoleku- ja sõjaväejõud rikuvad laialdaselt või süstemaatiliselt inimõigusi, sealhulgas vastutavad mõrvade, sunniviisiliste kadumiste, piinamiste, vabadusevõtmiste ja tagakiusamiste eest. Ülemkomissar leidis, et tulenevalt nimetatud tegude ulatusest ja laadist võivad need olla inimsusevastased kuriteod, ning ta kutsus julgeolekunõukogu liikmeid tungivalt üles kaaluma Süüria praeguse olukorra esitamist arutamiseks rahvusvahelisele kriminaalkohtule.5.  Samal päeval mõistis Euroopa Liit hukka Bashar al-Assadi ja tema režiimi poolt rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis oli kaasa toonud paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. EL on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on siiski eiranud ELi ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutseid.6.  23. augustil 2011 võttis inimõiguste nõukogu vastu resolutsiooni inimõiguste raske rikkumise kohta Süüria Araabia Vabariigis, milles ta mõistis karmilt hukka inimõiguste jätkuvad rikkumised Süüria ametiisikute poolt, kordas oma üleskutset Süüria ametiisikutele täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, rõhutas väidetavate rahvusvahelise õiguse rikkumiste, sealhulgas inimsusevastaste kuritegudena tõlgendada võidavate tegude rahvusvahelise, läbipaistva, sõltumatu ja kiire uurimise ning süüdlaste karistamise vajadust. Samuti otsustas inimõiguste nõukogu lähetada sõltumatu rahvusvahelise komisjoni uurima rahvusvaheliste inimõiguste rikkumise juhtumeid Süürias.7.  Võttes arvesse üldise rahvusvahelise õiguse vaieldamatutest normidest tulenevate kohustuste rasket rikkumist Süüria poolt, on Euroopa Liit otsustanud võtta Süüria režiimi suhtes täiendavad piiravad meetmed ja peab vajalikuks koostöölepingu kohaldamine ajutiselt peatada.8.  Vastavalt koostöölepingu preambulile soovisid lepinguosalised seda lepingut sõlmides näidata oma ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. Arvestades väljakujunenud olukorda, on Euroopa Liit seisukohal, et praegune olukord Süürias on ilmses vastuolus Süüria ja Euroopa Liidu koostöö aluseks olevate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega. Seetõttu on EL seisukohal, et olukord on põhjalikult muutunud võrreldes sellega, mis valitses kõnealuse lepingu sõlmimise ajal ning see muutus õigustab koostöölepingu kohaldamise osalist peatamist.9.  Osaline peatamine peaks kestma seni, kuni Süüria ametiisikud lõpetavad inimõiguste süstemaatilised rikkumised ja hakkavad jälle täitma koostöölepingu aluseks olevaid tingimusi.10.  Arvestades, et peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele ja mitte Süüria elanikele, tuleks seda piirata. Arvestades, et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse repressiooniakte, peaks lepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklite 12 ja 14 kohaldamine peatatakse I lisas loetletud meetmetega seoses.Artikkel 2Käesolevast otsusest teatatakse Süüriale.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtiklis 1 osutatud meetmete loetelu11.  Toornafta ja naftasaaduste importimine liitu, kui need12.  pärinevad Süüriast või13.  on eksporditud Süüriast;14.  Toornafta või naftasaaduste ostmine, kui need asuvad Süürias või on pärit Süüriast;15.  Toornafta või naftasaaduste vedamine, kui need on pärit Süüriast või kui neid eksporditakse Süüriast muusse riiki;16.  Otseselt või kaudselt rahastamise või rahalise abi pakkumine, sealhulgas tuletisinstrumentide ja futuuride, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumine seoses punktidega 1, 2 ja 3; ja17.  Teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otsene või kaudne kõrvalehoidmine punktides 1, 2 3 ja 4 nimetatud keeldudest.[1] ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.[2] ELT L […][3] EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.