               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.8.2017
            COM(2017) 422 final
            2017/0189(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  26. juunil 2015 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta uuesti sõnastatud määrus (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta
                     1
                   (edaspidi „määrus“). Määrust kohaldatakse alates 26. juunist 2017, välja arvatud seda osa, milles käsitletakse riiklike maksejõuetusregistrite omavahel ühendamise süsteemi; nimetatud osa hakatakse kohaldama alates 26. juunist 2019.

                  Määruse (EL) 2015/848 A lisas loetletakse selle määruse artikli 2 punktis 4 osutatud maksejõuetusmenetlused.

                  2017. aasta jaanuaris teatas Horvaatia Vabariik komisjonile oma riiklikus maksejõuetusõiguses hiljuti tehtud muudatustest, millega võeti kasutusele sellised uut liiki maksejõuetusmenetlused nagu maksejõuetuseelne menetlus ja tarbija maksejõuetuse menetlus. Samal ajal esitas Horvaatia Vabariik taotluse, et määruse A lisas esitatud loetelus tehtaks vastavad muudatused. Vastavalt määruse artikli 1 lõikele 1, artikli 2 punktile 4 ja põhjendusele 9 loetakse maksejõuetusmenetlusteks määruse tähenduses ainult selliseid riigisiseseid maksejõuetusmenetlusi, mis on loetletud määruse A lisas. Määruse põhjenduses 9 kinnitatakse seda järgmiselt: „Käesolevat määrust tuleks kohaldada selliste maksejõuetusmenetluste suhtes, mis vastavad määruses sätestatud tingimustele, olenemata sellest, kas võlgnik on füüsiline või juriidiline isik, ettevõtja või eraisik. Need maksejõuetusmenetlused on ammendavalt loetletud A lisas. [...] Kui riigisisene maksejõuetusmenetlus ei ole A lisas loetletud, ei peaks kõnealune menetlus jääma käesoleva määruse reguleerimisalasse.“

                  Komisjon analüüsis hoolikalt Horvaatia Vabariigi taotlust, et tagada teate vastavus määruse nõuetele.

                  Määrust (EL) 2015/848 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Määrus (EL) 2015/848 on nõukogu maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 uuesti sõnastatud versioon. Määrusega (EL) 2015/848 tunnistatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 1346/2000 ja kõik selle hilisemad muudatused kehtetuks. Viimati nimetatud määrus on ELi tasandil tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö oluline vahend.

                  Selleks et käsitleda tõhusalt nende võlgnike piiriüleseid maksejõuetusmenetlusi, kelle põhihuvide kese asub mõnes liikmesriigis, on tarvis, et uuesti sõnastatud määruse kohaldamisala kajastaks samalaadselt praegu kohaldatava vahendi kohaldamisalaga riigisisese maksejõuetusõiguse ajakohastatud seisu. Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et uuesti sõnastatud määrust kohandataks selle jõustumise ajaks liikmesriikide värskeima maksejõuetusalase õigusraamistikuga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Määrusel on tähtis roll toetada asutamisvabadust ja isikute vaba liikumist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõike 2 punktidel a, c ja f.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Määrus (EL) 2015/848 jääb Euroopa Liidu jagatud pädevusse kuuluvasse valdkonda. Määrusega (EL) 2015/848 sätestatakse terviklik komplekt õigusnorme, mis on A lisas osutatud piiriüleste maksejõuetusmenetluste suhtes vahetult kohaldatavad.

                  Käesoleva ettepanekuga siiski ainult muudetakse seda lisa, et kajastada täpselt riiklike teatiste sisu ja kohandada lisa, mis sisaldab selle valdkonna riiklike menetluste loetelu. Need muudatused ei mõjuta ühtegi määruses endas sätestatud kohustust ega õigusnormi.

                  Kui määruse sisulised sätted ei muutu, siis ei mõjuta määruse A lisa muudatused seega sisuliste õigusnormide komplekti ning neid muudatusi võib teha ainult liidu seadusandja ja mitte liikmesriigid. Seetõttu kuuluvad selle lisa muudatused oma olemuselt liidu ainupädevusse ja nende suhtes ei kohaldata aluslepingute protokollis nr 2 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli ja eelkontrolli menetlust, kuna subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata kõnealuse olukorra suhtes.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

                  Komisjoni ettepanekuga asendatakse määruse (EL) 2015/848 A lisas sisalduv Horvaatia Vabariigi loetelu uue loeteluga, et võtta arvesse selle liikmesriigi esitatud teavet. Kuna A lisa moodustab määruse lahutamatu osa, võib seda muuta ainult määruse seadusandliku muudatuse kaudu.

                  Määrust kohaldatakse vahetult kõikides liikmesriikides. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja on seega kättesaadav kõikidele huvitatud isikutele.

               •Vahendi valik

                  Kavandatav vahend on määrus.

                  Muud vahendid ei oleks piisavad järgmistel põhjustel.

                  Määruse A lisa võib muuta ainult määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse korras, tuginedes esialgse määruse suhtes kohalduvale õiguslikule alusele. Sellise muudatusettepaneku peab tegema komisjon.

                  Horvaatia Vabariik teatas komisjonile A lisas sätestatud loetelu muudatustest. Seega ei ole komisjonil muud võimalust kui teha ettepanek muuta määruse lisa, eeldusel et need muudatused vastavad määruses sätestatud nõuetele.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Kavandatavad muudatused on ainult tehnilist laadi. Nendega ei muudeta määruse sisu. Selliste algatuste mõju ei ole vastavalt Euroopa Komisjoni parema õigusloome suunistele vaja hinnata.

                  Lisaks sellele ei olnud komisjonil vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 81 pärast Horvaatia Vabariigi taotlust algatada vajalik seadusandlik menetlus muud valikut kui see taotlus rahuldada, eeldusel et taotlus vastab määruses sätestatud nõuetele. Käesoleva ettepaneku ettevalmistamiseks ei olnud vaja uusi eksperditeadmisi.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               2017/0189 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 81,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/848
                  2
                A lisas loetletakse liikmesriikide siseriiklikus õiguses sisalduvad maksejõuetusmenetlused, mille suhtes kõnealust määrust kohaldatakse.

               (2)3. jaanuaril 2017 teatas Horvaatia Vabariik komisjonile oma riiklikus maksejõuetusõiguses hiljuti tehtud muudatustest, millega võeti kasutusele kaks uut liiki maksejõuetusmenetlust. Need uued maksejõuetusmenetlused on kooskõlas määruses (EL) 2015/848 esitatud mõiste „maksejõuetusmenetlus“ määratlusega.

               (3)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kohta lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 artikli 3 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt [on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] / [ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist].

               (4)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/848 A lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EL) nr 2015/848 A lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 141, 5.6.2015, lk 19–72.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta (ELT L 141, 5.6.2015, lk 19).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.8.2017
            COM(2017) 422 final
            LISA
            Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa

               LISA

               Ettepanek:

                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

                  millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa

               „A LISA

               Artikli 2 punktis 4 osutatud maksejõuetusmenetlused

               BELGIQUE/BELGIË

               — Het faillissement/La faillite,

               — De gerechtelijke reorganisatie door een collectief akkoord/La réorganisation judiciaire par accord collectif,

               — De gerechtelijke reorganisatie door een minnelijk akkoord/La réorganisation judiciaire par accord amiable,

               — De gerechtelijke reorganisatie door overdracht onder gerechtelijk gezag/La réorganisation judiciaire par transfert sous autorité de justice,

               — De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes,

               — De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire,

               — De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire,

               — De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l'article 8 de la loi sur les faillites,

               БЪЛГАРИЯ

               — Производство по несъстоятелност,

               ČESKÁ REPUBLIKA

               — Konkurs,

               — Reorganizace,

               — Oddlužení,

               DEUTSCHLAND

               — Das Konkursverfahren,

               — Das gerichtliche Vergleichsverfahren,

               — Das Gesamtvollstreckungsverfahren,

               — Das Insolvenzverfahren,

               EESTI

               — Pankrotimenetlus,

               — Võlgade ümberkujundamise menetlus,

               ÉIRE/IRELAND

               — Compulsory winding-up by the court,

               — Bankruptcy,

               — The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

               — Winding-up in bankruptcy of partnerships,

               — Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court),

               — Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

               — Examinership,

               — Debt Relief Notice,

               — Debt Settlement Arrangement,

               — Personal Insolvency Arrangement,

               ΕΛΛΑΔΑ

               — Η πτώχευση,

               — Η ειδική εκκαθάριση εν λειτουργία,

               — Σχέδιο αναδιοργάνωσης,

               — Απλοποιημένη διαδικασία επί πτωχεύσεων μικρού αντικειμένου,

               — Διαδικασία εξυγίανσης,

               ESPAÑA

               — Concurso,

               — Procedimiento de homologación de acuerdos de refinanciación,

               — Procedimiento de acuerdos extrajudiciales de pago,

               — Procedimiento de negociación pública para la consecución de acuerdos de refinanciación colectivos, acuerdos de refinanciación homologados y propuestas anticipadas de convenio,

               FRANCE

               — Sauvegarde,

               — Sauvegarde accélérée,

               — Sauvegarde financière accélérée,

               — Redressement judiciaire,

               — Liquidation judiciaire,

               HRVATSKA

               — Stečajni postupak,

               — Predstečajni postupak,

               —  Postupak stečaja potrošača,

               ITALIA

               — Fallimento,

               — Concordato preventivo,

               — Liquidazione coatta amministrativa,

               — Amministrazione straordinaria,

               — Accordi di ristrutturazione,

               — Procedure di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore (accordo o piano),

               — Liquidazione dei beni,

               ΚΥΠΡΟΣ

               — Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο,

               — Εκούσια εκκαθάριση από μέλη,

               — Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές

               — Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου,

               — Διάταγμα παραλαβής και πτώχευσης κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος,

               — Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα,

               LATVIJA

               — Tiesiskās aizsardzības process,

               — Juridiskās personas maksātnespējas process,

               — Fiziskās personas maksātnespējas process,

               LIETUVA

               — Įmonės restruktūrizavimo byla,

               — Įmonės bankroto byla,

               — Įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka,

               — Fizinio asmens bankroto procesas,

               LUXEMBOURG

               — Faillite,

               — Gestion contrôlée,

               — Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif),

               — Régime spécial de liquidation du notariat,

               — Procédure de règlement collectif des dettes dans le cadre du surendettement,

               MAGYARORSZÁG

               — Csődeljárás,

               — Felszámolási eljárás,

               MALTA

               — Xoljiment,

               — Amministrazzjoni,

               — Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri,

               — Stralċ mill-Qorti,

               — Falliment f’każ ta’ kummerċjant,

               — Proċedura biex kumpanija tirkupra,

               NEDERLAND

               — Het faillissement,

               — De surséance van betaling,

               — De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen,

               ÖSTERREICH

               — Das Konkursverfahren (Insolvenzverfahren),

               — Das Sanierungsverfahren ohne Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

               — Das Sanierungsverfahren mit Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

               — Das Schuldenregulierungsverfahren,

               — Das Abschöpfungsverfahren,

               — Das Ausgleichsverfahren,

               POLSKA

               — Upadłość,

               — Postępowanie o zatwierdzenie układu,

               — Przyspieszone postępowanie układowe,

               — Postępowanie układowe,

               — Postępowanie sanacyjne,

               PORTUGAL

               — Processo de insolvência,

               — Processo especial de revitalização,

               ROMÂNIA

               — Procedura insolvenței,

               — Reorganizarea judiciară,

               — Procedura falimentului,

               — Concordatul preventiv,

               SLOVENIJA

               — Postopek preventivnega prestrukturiranja,

               — Postopek prisilne poravnave,

               — Postopek poenostavljene prisilne poravnave,

               — Stečajni postopek: stečajni postopek nad pravno osebo, postopek osebnega stečaja in postopek stečaja zapuščine,

               SLOVENSKO

               — Konkurzné konanie,

               — Reštrukturalizačné konanie,

               — Oddlženie,

               SUOMI/FINLAND

               — Konkurssi/konkurs,

               — Yrityssaneeraus/företagssanering,

               — Yksityishenkilön velkajärjestely/skuldsanering för privatpersoner,

               SVERIGE

               — Konkurs,

               — Företagsrekonstruktion,

               — Skuldsanering,

               UNITED KINGDOM

               — Winding-up by or subject to the supervision of the court,

               — Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court),

               — Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court,

               — Voluntary arrangements under insolvency legislation,

               — Bankruptcy or sequestration.“


|

52010PC0726

/* KOM/2010/0726 lõplik - COD 2010/0363 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 8.12.2010KOM(2010) 726 lõplik2010/0363 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSenergiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta{SEK(2010) 1510 lõplik}{SEK(2010) 1511 lõplik}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustViimasel kümnendil toimunud elektri- ja gaasituru liberaliseerimise positiivseks tulemuseks on energiabörside areng ja börsiväliste lepingute standardimine, mis on ligi meelitanud paljusid turul tegutsejaid, sealhulgas tootjaid ja tarnijaid, energia suurtarbijaid, kauplejaid, finantseerimisasutusi ja muid kauplemise vahendajaid.Konkurentsivõimelised ja terviklikud Euroopa energiaturud toetavad innovatsiooni ja tõhusust. Aktiivsed ja likviidsed gaasi ja elektri hulgimüügiturud annavad ettevõtjatele kindlustunnet, et nad suudavad paindlikult reageerida turutingimuste muutumisele, toetades investeeringuid Euroopa energiavarustuse ümberkujundamiseks vajalikku uue generatsiooni tootmisvahenditesse ja infrastruktuuri. Hulgimüügiturgude hindadest olenevad ka kodumajapidamiste ja äriettevõtete elektrienergiale tehtavad kulutused.Seepärast peavad kodanikud, ettevõtjad ja ametiasutused saavutama kindlustunde energia hulgimüügiturgude terviklikkuse suhtes. Kui võimaliku ebaõiglase kaubandustavaga ei tegelda tõhusalt, õõnestab see üldsuse usaldust, vähendab investeeringuid, suurendab energiahindade volatiilsust ja võib viia üldise energiahindade tõusuni.2007. aasta detsembris küsis komisjon elektrienergia hulgimüügituru läbipaistvuse ja kuritarvitamisega seotud küsimuste kohta nõu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteelt (CESR) ning elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmalt (ERGEG). Vastuses soovitati komisjonil kaaluda selliste ettepanekute väljatöötamist ja hindamist, millega loodaks energiasektori õigusaktide raames otseselt turu kuritarvitamisi käsitlev põhiraamistik, mis hõlmaks kõiki turu kuritarvitamise direktiivi[1] reguleerimisalast välja jäetud elektri- ja gaasitooteid. See soovitus põhineb järeldusel, et kehtiv süsteem on tekitanud lõhe kohaldatavate eeskirjade ja läbipaistvuse taseme vahel.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA2009. aasta mais korraldas energeetika peadirektoraat (endine energeetika ja transpordi peadirektoraat) seminari, mille eesmärk oli välja selgitada sidusrühmade seisukohad kõnealuses küsimuses ja arutleda selle üle, kuidas oleks kõige parem arendada energiaturgude läbipaistvuse ja terviklikkuse tagamiseks vajalikke järelevalvesüsteeme. 2009. aasta oktoobris korraldatud teisel seminaril oli tööstussektor rohkearvuliselt esindatud ja seal tutvustati juba energeetikasektori turuterviklikkuse tagamise süsteemi peamisi koostisosi.Energeetika peadirektoraat tutvustas aruteludokumendi kavandit[2] 2009. aasta detsembris elektrisektori reguleerimise Euroopa foorumil (Firenze foorum) ja 2010. aasta jaanuaris gaasi valdkonna reguleerimise Euroopa foorumil (Madridi foorum). Sidusrühmadel paluti teha ettepanekuid ja esitada oma seisukohad välja pakutud poliitiliste valikuvõimaluste kohta 2010. aasta veebruariks. 31. maist 2010 kuni 23. juulini 2010 korraldati laialdane avalik arutelu.Kogu konsultatsiooniprotsessi kohta käiv teave, sidusrühmade kohtumiste kohta koostatud dokumendid ja ettekanded on kättesaadavad energeetika peadirektoraadi veebisaidil[3].3. Mõju hindamineKäesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang, milles käsitletakse põhjalikult energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse tagamise võimalusi. Mõju hindamise aruanne on kättesaadav komisjoni veebisaidil[4].4. Ettepaneku õiguslik külg4.1. Õiguslik alusEttepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikel 2. Selles artiklis sätestatakse, et siseturu rajamise ja toimimise raames on liidu energiapoliitika eesmärk muu hulgas tagada energiaturu toimimine ning seega on see kõnealuse valdkonna määruse jaoks kõige asjakohasem õiguslik alus.Koos Euroopa tasandil tegutseva järelevalveorganiga ja jõustamise kooskõlastamisega kõigi liikmesriikide piires on määrus kõige sobivam õiguslik vahend piiriüleste järjekindlate eeskirjade kehtestamiseks energiaturgude suhtes.4.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus4.2.1. Subsidiaarsuse põhimõteEuroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selle osa suhtes, mis ei kuulu liidu ainupädevusse.Euroopa kodanike heaolu ja Euroopa äriettevõtete konkurentsivõime, samuti ELi energiapoliitika edukus sõltuvad suurel määral energia hulgimüügiturgudel toimuvast. Kuid nagu finantssüsteemi reguleerivad asutused ja energeetikasektorit reguleerivad asutused komisjonile antud nõuannetes selgitasid, ei lase infotõrked ja puudulik reguleerimine neil turu kuritarvitamisega seotud probleeme tõhusalt lahendada.ELi energiaturud laienevad üha enam üle riigipiiride nii kauplemis- kui ka tootmis- ja tarbimiskohtade puhul. Tulemuseks on paljude riikide pakkumise ja nõudluse põhjal kujunevad hinnad[5]. Elektribörside turgude vastastikune sidumine kogu ELi piires,[6] mis kava kohaselt peaks olema läbi viidud 2015. aastaks, samuti üleminek müügikeskuste põhisele gaasiga kauplemisele ning gaasi ülekandesüsteemi sissevoolupunkti ja väljavoolupunkti tariifide kehtestamine süvendab seda suundumust veelgi.Liiatigi hõlmavad energia hulgimüügiturud nii börsitehinguid kui ka vahendatud börsiväliseid tehinguid. Eriti börsivälised tehingud sõlmitakse sageli väljaspool seda riiki, millega kauplemine on seotud. Sellised tehingud mõjutavad ka kauplemist elektribörsidel. On ilmne, et teataval konkreetsel turul esinenud kuritarvitamise juhtumi mõju ei piirdu ühe liikmesriigiga vaid see laieneb paratamatult kogu Euroopa Liidule, sest konkurentsivastane käitumine energiaturgudel võib mõjutada liikmesriikide vahelist kauplemist ja siseturu kliente[7].Seetõttu on vaja tervet siseturgu hõlmavaid järjekindlaid eeskirju ja mehhanismi, mis annaks ametiasutustele juurdepääsu kogu Euroopa Liitu hõlmavale teabele ja aitaks turu arenguid paremini mõista.Riigid on juba püüdnud rakendada energiaturgude järelevalvet.[8] Kuid energiaturgude korraldust arvestades on üksikutel liikmesriikidel raske pääseda ligi vajalikule andmemäärale, mis tagaks turu kuritarvitamiste tõhusa avastamise ja tõkestamise. Kui aga ELi tasandil meetmeid ei võeta, võib selliste algatuste arv kiiresti kasvada ning need omavahel vastuolus olevad ja kooskõlastamata süsteemid võivad turuosalisi ohustada.Probleemi piiriülese olemuse tõttu on selge, et ELi meetmel on Euroopa energiaturgude terviklikkuse tagamisel otsustav tähtsus. Kogu ELi hõlmav kooskõlastamine aitab tagada, et energia siseturu toimimisega kaasnev tulu ei lähe kaotsi sellise turukäitumise tõttu, mis õõnestab kodanike ja äriettevõtete kindlustunnet hinnakujundusprotsessi suhtes juhul, kui selline käitumine ilmneb hoopis teises liikmesriigis, kui see, kus tema mõju tuntakse.Määrus loob raamistiku järjekindlate eeskirjade koostamiseks, mis on kohandatud energiaturgude eripäraga ja kavandatud selliselt, et aitavad turu kuritarvitamisi tõhusalt avastada ja ära hoida. Määruses nähakse ette direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ kohaselt asutatud riiklike reguleerivate asutuste ja muude pädevate asutustega elektri- ja gaasiturgude järelevalve alal tihedat koostööd tegeva Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (edaspidi „amet”)[9] loomine ning tagatakse tõhusate kooskõlastatud jõustamismeetmete võtmine.Liikmesriikide asutused ei ole üksnes otseselt huvitatud oma turgudel saavutatud tulemustest, vaid nad aitavad ka paremini mõista nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate territooriumide turunäitajate arengut, mis on väga oluline. Seetõttu on subsidiaarsuse põhimõtte austamine ELi meetme tõhususe tagamise võti. Käesolev määrus aitab tõhusamalt korraldada riikliku tasandi järelevalvet, muutes igakülgsed andmed riikide ametiasutuste jaoks kättesaadavaks; samuti nõutakse määruses, et ametil oleks asjakohane ülevaade elektri- ja gaasiturgudest kogu Euroopa ulatuses ning vajalikud teadmised Euroopa elektri- ja gaasiturgude ja -võrkude toimimise kohta.4.2.2. Proportsionaalsuse põhimõteEelkõige energiatoodete hulgimüügiga tegelejate avaldatava mõju puhul ei lähe käesolev ettepanek kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada kavandatud eesmärk, milleks on energia siseturu toimimise tagamine energia hulgimüügiturgude terviklikkuse ja läbipaistvuse kindlustamise kaudu.4.3. Ettepaneku üksikasjalik selgitus4.3.1. Selged ja järjekindlad eeskirjadMäärusega koostatakse eeskirjad, millega keelatakse selgesõnaliselt turu kuritarvitamine elektrienergia ja sellega seotud toodete hulgimüügiturgudel ning maagaasi ja sellega seotud toodete hulgimüügiturgudel. Need eeskirjad sisaldavad selgeid keelde siseteabega kauplemise ja turuga manipuleerimise kohta. Nimetatud eeskirjade sõnastus peab kokku sobima turu kuritarvitamise direktiiviga ning neid ei kohaldata direktiiviga juba hõlmatud finantsinstrumentide suhtes.Eeskirjad aitavad täita Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ja elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma tuvastatud puudujääke ning keelavad selgelt turu kuritarvitamise elektrienergia hulgimüügiturgudel.4.3.2. Kohandatavad ja kooskõlastatud eeskirjadMäärus võimaldab nimetatud eeskirju komisjoni delegeeritud õigusaktidega täpsustada. Ka tööstussektori esindajate avalikus arutelus esitatud seisukohtades toetati lähenemisviisi, mis võimaldab arvesse võtta energiaturgude iseärasusi, mida soovitakse muuta. Oluline on ka see, et kolmanda turgusid liberaliseeriva energeetikapaketi õigusaktidega ette nähtud võrgukoodide kasutuselevõtt muudab märkimisväärselt piiriüleste turgude toimimisviise. Kõnealune lähenemine võimaldabki finantssüsteemi reguleerivatel asutustel neid reguleerimise üksikasju turu kuritarvitamise direktiivi kohaldamisel energeetikaga seotud finantsinstrumentide suhtes arvesse võtta.4.3.3. Tõhusad avastamise ja tõkestamise meetmedTurujärelevalveTuru kuritarvitamise avastamiseks on vaja tõhusalt tegutsevat turu järelevalveasutust, kellel oleks õigeaegne juurdepääs kõigile tehinguid käsitlevatele andmetele. Energiaturgude järelevalveks vajalikku tervikpilti on võimalik luua ELi tasandil teostatava järelevalve abil. Ametil on olemas selle rolli täitmiseks vajalikud ekspertteadmised energiaturgude kohta ja institutsionaalsed sidemed riiklike energeetikasektorit reguleerivate asutustega.Määrus paneb ametile energia hulgimüügiturgusid käsitlevate andmete kogumise, läbivaatamise ja levitamise kohustuse. Liikmesriikide asutused, sealhulgas riiklikud reguleerivad asutused, finantssüsteemi reguleerivad asutused ja konkurentsiasutused on oma turgude toimimise tulemustest otseselt huvitatud ja aitavad oma jurisdiktsiooni kuuluvaid turgusid paremini mõista. Seepärast on ameti ja riiklike ametiasutuste vaheline koostöö kavandatava järelevalve seisukohast väga oluline.Andmete esitamineMääruse kohaselt peavad turuosalised esitama ametile andmed oma energiatoodetega sooritatud hulgimüügitehingute kohta. Teabeedastuse vorm, sisu ja ajakava sätestatakse komisjoni poolt delegeeritud õigusaktides. Nende koostamisel lähtutakse ameti koostatud suuniste eelnõust. Nimetatud suunistes võidakse andmete esitamiseks ette näha erinevaid kanaleid. See vähendab turuosalistele langevat koormust ja aitab vältida turu kuritarvitamise direktiiviga hõlmatud üksustele topeltteavitamise kohustuse tekkimist.Uurimine ja jõustamineTuru järelevalvega kaasneb tõhus uurimistegevus juhtudel, kui kahtlustatakse turu kuritarvitamist, ning vajaduse korral asjakohaste sanktsioonide määramine. Määrus annab selles tegevuses liidrirolli riiklikele reguleerivatele asutustele, nõudes liikmesriikidelt neile turu kuritarvitamise kahtluse korral juhtumi uurimiseks vajalike volituste andmist ning asjakohaste eeskirjade kehtestamist seoses karistustega, mida kohaldatakse määruse rikkumise korral.Ühtlasi kinnitatakse määruses, et energiaturgude piiriülese olemuse tõttu on koostöö väga oluline. Selles on oluline roll Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametil. Tihedas koostöös energeetikasektorit reguleerivate asutuste ja finantssektori järelevalveasutustega tagab amet järjekindla lähenemisviisi kasutamise turu kuritarvitamise kahtluse korral, riiklike reguleerivate asutuste hoiatamise võimaliku turu kuritarvitamise eest ja teabevahetuse hõlbustamise.See kooskõlastamisülesanne on eriti tähtis juhul, kui uurimine hõlmab mitmeid liikmesriike või kui ei ole selge, kus turu kuritarvitamise kahtlus ka tegelikult kinnitust leiab. Määrus annab võimaluse moodustada uurijaterühm, mille tegevust kooskõlastab küll amet, kuid mis koosneb asjaomaste riiklike reguleerivate asutuste esindajatest.5. Mõju eelarveleÜlevaade käesoleva ettepaneku mõjust on esitatud lisatud finantsselgituses.2010/xxxx (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSenergiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[12]toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetluseganing arvestades järgmist:(1) Oluline on tagada tarbijate kindlustunne elektri- ja gaasiturgude terviklikkuse suhtes ning pakkumise ja nõudluse vahelise koostoime õiglane peegeldumine energia hulgimüügiturgude hindades.(2) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ja elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm kinnitasid oma arvamuses, et kehtivate õigusaktide reguleerimisalad ei hõlma elektri- ja gaasiturgude terviklikkust nõuetekohaselt ning et turu kuritarvitamise vältimiseks tuleks kaaluda asjakohase õigusraamistiku loomist energeetikasektori jaoks.(3) Euroopa Liidu energiaturud on omavahel üha tihedamalt seotud. Turu kuritarvitamine ühes liikmesriigis mõjutab elektri ja gaasi hulgimüügihindu teistes liikmesriikides. Seepärast ei saa turgude terviklikkuse kindlustamine olla probleem, mis tekitab muret vaid üksikutele liikmesriikidele.(4) Energia hulgimüügiturud hõlmavad nii kaubaturgusid kui ka tuletisinstrumentide turgusid ning nende sektorite hinnakujundused on omavahel seotud.(5) Praeguse ajani on energiaturu järelevalvet korraldanud liikmesriigid ja sektorid. Sõltuvalt üldisest tururaamistikust ja regulatiivsest olukorrast võib tulemuseks olla kauplemistegevuse toimumine mitmes jurisdiktsioonis ja mitme erineva asutuse järelevalve all, mis võivad asuda erinevates liikmesriikides. See võib muuta ebaselgeks vastutuse küsimuse ja tekitada isegi olukorra, kus järelevalve puudub hoopis.(6) Mitmel kõige olulisemal energiaturul ei ole energiaturu terviklikkust õõnestav käitumine praegu selgelt keelatud.(7) Energia hulgimüügiturgudel kaubeldakse koos nii tuletisinstrumentide kui ka kaubaga. Seepärast on oluline, et määratlused, mida tuletisinstrumentide turgudel ja kaubaturgudel turu kuritarvitamise (kauplemine siseteabe põhjal ja turuga manipuleerimine) kohta kasutatakse, oleksid kokkusobivad.(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses[13] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta[14] kinnitatakse, et kõigile turuosalistele tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundi ja tõhususega seotud andmetele, et nad saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning välja selgitada hulgimüügihinna muutumise põhjused.(9) Siseteabe kasutamine enda või kolmanda isiku nimel kauplemisel või katse seda teha tuleb selgesõnaliselt keelata. Siseteabe kasutamisega võib tegemist olla ka juhul, kui energiatoodete hulgimüügiga tegelevad isikud, kes teavad või peaksid teadma, et nendele teadaolev info on siseteave.(10) Manipuleerimine energia hulgimüügiturgudega hõlmab hindade kunstlikku tõstmist tasemele, mida ei saa õigustada kauba tegeliku kättesaadavuse, tootmiskulude, hoidmis- või ülekandesuutlikkuse ega nõudlusega.(11) Siseteabe ja turuga manipuleerimise täpne määratlemine on vajalik dünaamiliste ja muutuvate energia hulgimüügiturgude spetsiifika arvessevõtmiseks. Seoses selliste üksikasjalike eeskirjadega peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte.(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet,[15] edendab aluslepingu artiklis 194 seatud eesmärkide saavutamist. Kui see artikkel oleks kehtinud määruse (EÜ) nr 713 vastuvõtmise ajal, oleks see olnud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (edaspidi: „amet”) loomise õiguslikuks aluseks.(13) Tõhus turujärelevalve aitab avastada ja tõkestada turu kuritarvitamisi energia hulgimüügiturgudel. Amet on kõige sobivam institutsioon sellise järelevalve teostamiseks, sest tal on ülevaade kogu Euroopa Liidu elektri- ja gaasiturgudest ning vajalikud teadmised liidu elektri- ja gaasiturgude ja -võrkude kohta. Riiklikel reguleerivatel asutustel, kes on kursis energiaturgude arenguga oma liikmesriigis, peaks olema oluline roll tõhusa turujärelevalve tagamises.(14) Tõhusaks turujärelevalveks on vaja korrapärast juurdepääsu tehingutega seotud andmetele. Seetõttu tuleb nõuda, et hulgimüügi korras energiatoodetega kauplevad turuosalised edastaksid ametile sellekohase teabe.(15) Vajaliku paindlikkuse tagamiseks andmete kogumisel energiatoodete hulgimüügiga seotud tehingute kohta peaksid komisjonil olema volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud akte, milles määratakse kindlaks turuosalistelt nõutava teabe vorm ja sisu ning selle esitamise ajakava. Andmete esitamise kohustus ei tohiks tekitada turuosalistele tarbetuid kulutusi. Käesoleva määruse alusel ei kohaldata täiendavaid aruandluskohustusi isikute suhtes, kes annavad tehingute kohta pädevale asutusele aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta[16] ning kesksetele vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele …/… börsiväliste tuletisinstrumentide kohta.(16) Hulgimüügi korras energiatoodetega kauplemise kõikide aspektide tõhusa järelevalve lihtsustamiseks peaks amet looma mehhanismid, mis võimaldaksid juurdepääsu energia hulgimüügitehinguid käsitlevale teabele ka muudel pädevatel asutustel, eriti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel (EVJA), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) ----/----, millega luuakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus [EVJA määrus – komisjoni ettepanek 2009/0144 (COD)], riiklikel reguleerivatel asutustel, liikmesriikide pädevatel finantsjärelevalveasutustel ja muudel pädevatel asutustel.(17) Amet peaks tagama talle laekunud andmete turvalise käsitlemise, takistama loata juurdepääsu ameti valduses olevale teabele ja kehtestama korra, mis tagaks, et isikud, kellel on olemas andmetele juurdepääsu luba, ei kuritarvita ameti kogutud andmeid. Amet peaks hoolitsema ka selle eest, et kõik tema valduses olevatele andmetele juurdepääsu omavad asutused suudaksid säilitada võrdselt kõrge turvalisuse taseme.(18) Amet peaks suutma turuosalistele ja laiemale avalikkusele kättesaadavaks muuta teabe, mis ei ole tundlik äriteave. Selline läbipaistvus aitab turul kindlustunnet luua ja suurendab teadmisi energia hulgimüügiturgude toimimise kohta.(19) Riiklikud reguleerivad asutused peaksid vastutama käesoleva määruse jõustamise eest liikmesriikides. Et seda ülesannet tõhusalt täita, peaksid neil olema vajalikud uurimisvolitused.(20) Amet peaks tagama käesoleva määruse kooskõlastatud rakendamise kogu Euroopa Liidu piires ning et seda tehtaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta[17]. Kuna turu kuritarvitamine energia hulgimüügiturgudel mõjutab sageli rohkem kui ühte liikmesriiki, peaks amet tagama läbiviidavate uurimiste tõhususe ja sidususe. Selleks peaks ta suutma kooskõlastada kõnealuste riikide reguleerivate asutuste esindajatest ja vajaduse korral ka muude asutuste esindajatest koosnevate uurimisrühmade tegevust.(21) Riiklikud reguleerivad asutused ja pädevad finantsjärelevalveasutused peaksid koos tagama kooskõlastatud lähenemisviisi kasutamise energia hulgimüügiturgudel (mis hõlmavad nii kaubaturgusid kui ka tuletisinstrumentide turgusid) avastatud turu kuritarvitamise juhtumitega tegelemisel.(22) Oluline on käesolevast määrusest tulenevate ametisaladuse hoidmisega seotud kohustuste kohaldamine konfidentsiaalse teabe kõikide saajate suhtes.(23) Oluline on, et käesoleva määruse rikkumise eest määratavad karistused oleksid proportsionaalsed ja hoiatavad ning kajastaksid rikkumise tõsidust ning seda kasu, mida siseteabe põhjal kauplemine ja turu manipuleerimine võib anda. Võttes arvesse vastastoimet elektri ja gaasi tuletisinstrumentidega kauplemise ja tegeliku elektri ja gaasiga kauplemise vahel, peaksid käesoleva määruse rikkumise eest määratavad karistused olema samal tasemel karistustega, mis liikmesriigid on heaks kiitnud direktiivi 2003/6/EÜ rakendamisel.(24) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühtlustatud raamistiku kehtestamist energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse tagamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Sisu, reguleerimisala ja seos liidu muude õigusaktidegaKäesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis keelavad sarnaselt finantsturgudel rakendatavate eeskirjadega turu kuritarvitamise energia hulgimüügiturgudel. Määruses nähakse ette, et järelevalvet energia hulgimüügiturgude üle teostab amet.Käesolevat määrust kohaldatakse energia hulgimüügitoodetega kauplemise suhtes. Artiklite 3 ja 4 sätteid ei kohaldata nende energia hulgimüügitoodete suhtes, mis on finantsinstrumendid ja kuuluvad direktiivi 2003/6/EÜ artikli 9 reguleerimisalasse. Käesolev määrus ei piira direktiivide 2003/6/EÜ ja 2004/39/EÜ ega Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamist käesolevas määruses hõlmatud tegevuse suhtes.Amet, riiklikud reguleerivad asutused ja pädevad finantsjärelevalveasutused tagavad ühiselt kooskõlastatud lähenemisviisi kasutamise asjaomaste eeskirjade jõustamisel, kui võetavad meetmed on seotud ühe või mitme finantsinstrumendiga, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/6/EÜ artiklit 9, ja ühe või mitme energia hulgimüügitootega, mille suhtes kohaldatakse artikleid 3 ja 4.Artikkel 2MõistedKäesoleva määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. „Siseteave” – täpset laadi avalikustamata teave, mis on otse või kaudselt seotud ühe või mitme energia hulgimüügitootega ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju nende energia hulgimüügitoodete hinnale.Esimese lõigu kohaldamisel peetakse silmas teavet, mida mõistlikult tegutsev turuosaline energia hulgimüügitoote kohta tehingut sõlmides tõenäoliselt kasutab ja millel on avaldamise korral tõenäoliselt oluline mõju selliste energia hulgimüügitoodete hindadele. See teave hõlmab andmeid elektri ja maagaasi tootmiseks, hoidmiseks, tarbimiseks või edastamiseks ettenähtud rajatiste võimsuse kohta ning teavet, mille avaldamist nõuavad liidu või riiklikul tasandil kohaldatavad õigusnormid, turueeskirjad ning asjaomasel energia hulgimüügiturul sõlmitud lepingud ja tunnustatud turutavad.Näiteks võib siseteabeks olla teave, mille avalikustamist nõuavad määruste (EÜ) nr 714/2009 või (EÜ) nr 715/2009 sätted, sealhulgas nende määruste kohaselt vastuvõetud suunised ja võrgukoodid.2. „Turuga manipuleerimine” –1.  tehingute sõlmimine või kauplemisega seotud korralduste andmine seoses energia hulgimüügitoodetega:2.  millega antakse või tõenäoliselt antakse valesid või eksitavaid teateid energia hulgimüügitoodete pakkumise, nõudluse või hinna kohta või3.  mille kaudu üks isik või mitu koostööd tegevat isikut kindlustavad või püüavad kindlustada ühe või mitme energia hulgimüügitoote hinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel, välja arvatud juhul, kui tehingud sooritanud või kauplemisega seotud korraldusi andnud isik tõendab, et tema tegevusel on seaduspärased põhjused ning need tehingud ja kauplemisega seotud korraldused on kooskõlas asjaomasel energia hulgimüügiturul tunnustatud tavadega või4.  mille kaudu kasutatakse või püütakse kasutada fiktiivseid vahendeid või muud liiki pettust või võtteid;5.  teabe levitamine, mis annab või tõenäoliselt annab energia hulgimüügitoodete kohta valesid või eksitavaid teateid, kaasa arvatud kuulduste või valede või eksitavate uudiste levitamine, kui teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on vale või eksitav; ametiülesandeid täitvate ajakirjanike puhul tuleb sellise teabe levitamise hindamisel arvesse võtta nende kutsetegevust reguleerivaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui need isikud saavad kõnealuse teabe levitamisest otse või kaudselt eeliseid või kasu.Näiteks on turumanipulatsioon sellise mulje jätmine, et kättesaadav elektritootmise võimsus või gaasi kättesaadavus või kättesaadav ülekandevõimsus on teine kui tegelikult füüsiliselt kättesaadav võimsus.3. „Turuga manipuleerimise katse” –6.  tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine või mõne muu meetme võtmine seoses energia hulgimüügitootega selleks, et7.  anda valesid või eksitavaid teateid energia hulgimüügitoodete pakkumise, nõudluse või hinna kohta;8.  kindlustada ühe või mitme energia hulgimüügitoote hinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel hoidmine või9.  kasutada fiktiivseid vahendeid või muud liiki pettust või võtteid seoses hulgimüügi energiatootega;10.  teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas Internetis, või muul viisil, kavatsusega anda energia hulgimüügitoodete kohta valesid või eksitavaid teateid.4. „Energia hulgimüügitooted” – järgmised lepingud ja tuletisinstrumendid olenemata sellest, kus ja kuidas nendega kaubeldakse:11.  maagaasi ja elektri tarnelepingud;12.  maagaasi või elektriga seotud tuletisinstrumendid;13.  maagaasi või elektri edastamisega seotud lepingud;14.  maagaasi või elektri edastamisega seotud tuletisinstrumendid.Lõpptarbijatega sõlmitud maagaasi või elektri tarnelepingud ei ole energia hulgimüügitooted.5. „Energia hulgimüügiturg” – iga turukoht liidus, kus kaubeldakse energia hulgimüügitoodetega.6. „Pädev finantsjärelevalveasutus” – direktiivi 2003/6/EÜ artiklis 11 sätestatud menetluse kohaselt määratud pädev asutus.7. „Riiklik reguleeriv asutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ artikli 35 lõike 1 kohaselt[18] või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ artikli 39 lõike 1 kohaselt[19] määratud riiklik reguleeriv asutus.8. „Põhivõrguettevõtja” – põhivõrguettevõtja direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 4 ja direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 lõike 4 tähenduses.Artikkel 3Siseteabel põhineva kauplemise keeld ja siseteabe avaldamise kohustus1. Energia hulgimüügitoodete kohta siseteavet omavatel isikutel on keelatud:15.  kasutada kõnealust teavet selleks, et enda või kolmanda isiku arvel otse või kaudselt omandada või loovutada või püüda omandada või loovutada sellise teabega seotud energia hulgimüügitooteid;16.  avalikustada siseteavet teistele isikutele, välja arvatud juhul, kui seda tehakse asjaomase isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus. Sellisel juhul tuleb taoline teave täielikult ja tõhusalt avaldada. Kui avalikustamine toimub tahtlikult, tuleb teave kõigile isikutele samaaegselt kättesaadavaks muuta. Teabe tahtmatu avalikustamise korral tuleb selline teave kõigile isikutele kättesaadavaks muuta nii kiiresti kui võimalik. Käesolevat punkti ei kohaldata juhul, kui teavet saaval isikul on vaikimiskohustus, olenemata sellest, kas see kohustus põhineb seadusel, eeskirjadel, põhikirjal või lepingul;17.  anda siseteabe põhjal teistele isikutele soovitusi või mõjutada neid, et nad ostaksid või omandaksid selliseid energia hulgimüügitooteid, millega see teave on seotud.2. Lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse energia hulgimüügitoodete kohta siseteavet omavate järgmiste isikute suhtes:18.  ettevõtte haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmed;19.  isikud, kellel on osalus ettevõtte kapitalis;20.  isikud, kellel on töö, ametikoha või ülesannete tõttu juurdepääs teabele;21.  isikud, kes on sellise teabe hankinud kuritegeliku tegevuse kaudu;22.  isikud, kes teavad või peaksid teadma, et tegemist on siseteabega.3. Kui energia hulgimüügitoote kohta siseteavet omav isik on juriidiline isik, kohaldatakse lõikes 1 sätestatud keeldu ka füüsiliste isikute suhtes, kes osalevad otsuses sooritada tehing asjaomase juriidilise isiku arvel.4. Turuosalised avalikustavad siseteabe, mis käsitleb kõnealuse turuosalise äritegevust või rajatisi, mida ta kas osaliselt või täielikult omab või kontrollib või mille operatiivtegevuse eest ta vastutab. Selline teave peab sisaldama andmeid elektrienergia või gaasi tootmiseks, hoidmiseks, tarbimiseks või edastamiseks mõeldud rajatiste võimsuse kohta.Turuosaline võib oma õigustatud huvide kaitsmiseks siseteabe avalikustamise enda vastutusel edasi lükata, kui avalikustamata jätmine tõenäoliselt ei eksita üldsust ning turuosaline suudab tagada kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse ega tee selle teabe põhjal energia hulgimüügitoodetega kauplemisega seotud otsuseid. Selles olukorras peab turuosaline edastama kõnealuse teabe ametile ja asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele, võttes seejuures arvesse artikli 7 lõike 4 sätteid.Esimene ja teine lõik ei mõjuta turuosaliste kohustusi, mis tulenevad direktiivis 2009/72/EÜ, direktiivis 2009/73/EÜ, määruses (EÜ) nr 714/2009 ja määruses (EÜ) nr 715/2009 sätestatust, sealhulgas nende direktiivide ja määruste kohaselt vastu võetud suuniseid ja võrgukoode, eriti kui need on seotud ajakavade ja teabe avaldamise meetodiga.5. Käesolevat artiklit ei kohaldata tehingute suhtes, mis on sõlmitud täitmisele kuuluva energia hulgimüügitoodete omandamise või loovutamise kohustuse täitmiseks, kui kohustus tuleneb lepingust, mis sõlmiti enne, kui siseteave oli jõudnud asjaomase isiku valdusesse.Lõike 1 punkte a ja c ei kohaldata põhivõrguettevõtjate suhtes, kes ostavad gaasi või elektrit selleks, et võrk saaks turvaliselt ja ohutult toimida, et täita oma kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2009/72/EÜ artikli 12 punktidest d ja e ning direktiivi 2009/73/EÜ artikli 13 lõike 1 punktidest a ja c.Artikkel 4Turuga manipuleerimise keeldEnergia hulgimüügiturul tuleb keelata turuga manipuleerimine või turuga manipuleerimise katsed.Artikkel 5Siseteabe ja turuga manipuleerimise mõistete määratlemine1. Energia hulgimüügituru edaspidist arengut silmas pidades peaks komisjon kooskõlas artikliga 15 ja kohaldades artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimusi vastu võtma delegeeritud õigusaktid, täpsustades artikli 2 lõigetes 1–5 esitatud mõisteid.2. Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktides tuleb arvestada vähemalt järgmist:23.  energia hulgimüügiturgude toimimise spetsiifikat ning kaubaturgude ja tuletisinstrumentide turgude vastastoimet;24.  energia hulgimüügiturgude võimalikku mõju tegeliku või kavandatud toodangu, tarbimise, ülekandevõrkude kasutamise või hoidlate kasutamise hinnale;25.  määruste (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 kohaselt vastuvõetud võrgukoode ja raamsuuniseid.Artikkel 6Turu järelevalve1. Amet teostab järelevalvet energia hulgimüügitoodetega kauplemise üle, et avastada ja vältida siseteabel ja turuga manipuleerimisel põhinevat kauplemist. Ta kogub energia hulgimüügiturgude hindamiseks ja järelevalveks vajalikke andmeid, nagu on ette nähtud artikliga 7.2. Riiklikud reguleerivad asutused teevad ametiga koostööd lõikes 1 osundatud energia hulgimüügiturgude järelevalve valdkonnas. Seetõttu vajavad riiklikud reguleerimisasutused juurdepääsu asjakohasele teabele, mis on ameti valduses ja kogutud kooskõlas lõikega 1, kohaldades artikli 8 lõike 2 sätteid.3. Amet peab vähemalt kord aastas esitama komisjonile aruande oma käesoleval määrusel põhineva tegevuse kohta. Nendes aruannetes tuleks juhtida komisjoni tähelepanu turueeskirjades, standardites ja menetlustes esinevatele puudustele, mis võivad hõlbustada kauplemist siseteabe põhjal ja turu kuritarvitamist või õõnestavad siseturgu. Need aruanded võib kombineerida määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 11 lõikes 2 osundatud aruandega.Amet võib anda soovitusi tehingute, sealhulgas ka kauplemisega seotud korralduste registreerimise kohta, kui ta peab nende andmeid energia hulgimüügiturgude tõhusa järelevalve jaoks vajalikuks. Enne selliste soovituste andmist konsulteerib amet huvitatud isikutega määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 10 osutatud viisil. Eriti oluline on konsulteerimine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusega, riiklike reguleerivate asutustega ja liikmesriikide pädevate finantsjärelevalveasutustega.Artikkel 7Andmete kogumine1. Ameti valduses on andmed energia hulgimüügiturgudel sõlmitud tehingute, sealhulgas ka kauplemisega seotud korralduste kohta. Komisjon võtab delegeeritud õigusaktid vastu artikli 15 kohaselt, kohaldades artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimusi, ja näeb ette teabeesituse ajakava, vormi ja sisu ning vajaduse korral määratleb tehingutest teatamise künnised ning lepingutüübid, mille korral tuleb seotud tehingutest teatada.2. Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktidega tagatakse, et lõike 3 punktides a ja b osundatud isikute suhtes, kes on teatanud oma tehingutest vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ[20] või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) ---/---- börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta [Euroopa turu infrastruktuuri määrus – 2010/0250(COD)] ei kohaldata andmete esitamise kohustust lisaks nimetatud õigusaktides nõutule.Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, võib lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktidega luua mittesiduva raamistiku, et organiseeritud turud ning tehingute sõlmimise või nendest teatamise süsteemid saaksid esitada ametile andmed energia hulgimüügitehingute kohta.3. Lõike 1 kohase teabe esitab:26.  turuosaline;27.  turuosalise nimel tegutsev kolmas isik;28.  reguleeritud turg, väärtpaberitehingute sobitamise süsteem või kauplemise aruandesüsteem;29.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) ---/---- [Euroopa turu infrastruktuuri määrus – 2010/0250(COD)] kohaselt registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidlad;30.  pädev asutus, kes on saanud selle teabe direktiivi 2004/39/EÜ artikli 25 lõike 3 või määruse (EÜ) ---/---- [Euroopa turu infrastruktuuri määrus – 2010/0250(COD)] artikli 6 lõike 2 kohaselt.4. Seoses hulgimüügiturgudel toimuva kauplemise järelevalvega esitavad turuosalised ametile ja riiklikele reguleerivatele asutustele andmeid elektrienergia või gaasi tootmiseks, hoidmiseks, tarbimiseks või edastamiseks mõeldud rajatiste võimsuse kohta.Komisjon võtab delegeeritud õigusaktid vastu artikliga 15 ette nähtud korras, kohaldades artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimusi, ja näeb ette teabeesituse ajakava, vormi ja sisu.Artikkel 8Teabevahetus ameti ja muude asutuste vahel1. Amet loob mehhanismi talle artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 kohaselt laekuva teabe jagamiseks riiklike reguleerivate asutuste, liikmesriikide pädevate finantsjärelevalveasutuste ja muude asjaomaste asutustega. Amet muudab lõikes 1 osutatud mehhanismi kättesaadavaks üksnes neile asutustele, kes on kasutusele võtnud süsteemid, mis võimaldavad ametil täita artikli 9 lõikes 1 seatud tingimusi.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) ---/---- [Euroopa turu infrastruktuuri määrus – 2010/0250(COD)] kohaselt registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidlad muudavad ametile kättesaadavaks kogu nende kogutud teabe energia hulgimüügitoodete kohta.Pädevad finantsjärelevalveasutused edastavad ametile energia hulgimüügitoodete kohta sõlmitud tehinguid käsitlevad aruanded, mis nad on saanud vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 25 lõikele 3 või määruse (EÜ) ---/---- [Euroopa turu infrastruktuuri määrus – 2010/0250(COD)] artikli 6 lõikele 2.Artikkel 9Andmekaitse ja töökindlus1. Amet tagab artikli 7 kohaselt saadud teabe konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kaitse. Amet võtab meetmeid tema süsteemides säilitatava teabe kuritarvitamise vältimiseks.Vajaduse korral järgib amet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.[21]Amet tuvastab operatsiooniriskide allikad ja töötab nende minimeerimiseks välja asjakohased süsteemid, kontrollid ja menetlused.2. Amet võib avalikustada osa tema valduses olevast teabest tingimusel, et tundlikku äriteavet üksikute turuosaliste või üksiktehingute kohta ei avaldata.Artikkel 10Turu kuritarvitamise vastase keelu rakendamine1. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad artiklites 3 ja 4 sätestatud keeldude kohaldamise.Iga liikmesriik varustab oma reguleerivad asutused selle ülesande täitmiseks vajalike uurimisvolitustega. Neid volitusi kasutatakse proportsionaalsel viisil. Volitusi kasutatakse:31.  otse;32.  koostöös teiste asutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega;33.  suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.2. Lõikes 1 osutatud uurimisvolitused annavad järgmised õigused:34.  tutvuda kõigi dokumentidega nende vormist hoolimata ja saada nende dokumentide koopiad;35.  nõuda teavet kõigilt isikutelt, ka nendelt, kes on järjestikku seotud korralduste edastamise või asjaomaste tehingute tegemisega, ja neid volitanud isikutelt, ning vajaduse korral kutsuda selliseid isikuid selgitusi andma;36.  korraldada kohapeal kontrolle;37.  nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja tõendeid andmete edastamise kohta;38.  nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis on vastuolus käesoleva direktiiviga või sellega delegeeritud õigusaktidega;39.  taotleda kohtult vara külmutamist või arestimist;40.  taotleda kutsetegevuse ajutist keelamist.3. Iga isik, kelle ametialaseks tegevuseks on energia hulgimüügitoodetega seotud tehingute korraldamine, teavitab pädevat asutust viivitamata, kui tal on põhjust kahtlustada, et tehinguga on rikutud artiklite 3 või 4 sätteid.Isikud, kelle ametialaseks tegevuseks on energia hulgimüügitoodetega seotud tehingute korraldamine, kehtestavad artiklite 3 või 4 sätete rikkumise tuvastamiseks tõhusa korra ja menetlused ning kasutavad neid.Artikkel 11Koostöö liidu tasandil1. Amet tagab, et riiklikud reguleerivad asutused täidavad oma käesolevas määrusest tulenevaid ülesandeid kooskõlastatud viisil.Riiklikud reguleerivad asutused teevad koostööd nii ametiga kui ka omavahel, et täita oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.2. Kui ühe liikmesriigi reguleerival asutusel on alust kahtlustada, et kas samas liikmesriigis või mõnes teises liikmesriigis on toime pandud käesoleva määruse sätetega vastuolus olev tegu või et ollakse sellist tegu toime panemas, teatab ta sellest võimalikult konkreetsel viisil ametile.Kui riiklik reguleeriv asutus kahtlustab, et energia hulgimüügiturgusid või energia hulgimüügitoodete hindasid mõjutavad teod on toime pandud teises liikmesriigis, võib ta paluda ametil võtta lõike 4 kohaseid meetmeid.3. Selleks et tagada kooskõlastatud lähenemisviis turu kuritarvitamise suhtes energia hulgimüügiturgudel, on vaja teha järgmist:41.  kui riiklikul reguleerival asutusel on alust kahtlustada, et energia hulgimüügiturgudel on toime pandud tegu, mis kujutab endast turu kuritarvitamist direktiivi 2003/6/EÜ tähenduses või et ollakse sellist tegu toime panemas ja see tegu mõjutab finantsinstrumente, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 9, teatab ta sellest oma liikmesriigi pädevale finantsjärelevalveasutusele ja ametile;42.  kui ametil on alust kahtlustada, et energia hulgimüügiturgudel on toime pandud tegu, mis kujutab endast turu kuritarvitamist direktiivi 2003/6/EÜ tähenduses või ollakse sellist tegu toime panemas ja see tegu mõjutab finantsinstrumente, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 9, teatab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja asjaomasele pädevale finantsjärelevalveasutusele;43.  kui liikmesriigi pädeval finantsjärelevalveasutusel on alust kahtlustada, et teise liikmesriigi energia hulgimüügiturgudel on toime pandud tegu, mis rikub artiklite 3 ja 4 sätteid või ollakse sellist tegu toime panemas, teatab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja ametile.4. Kui amet kahtlustab, et käesoleva määruse sätteid on rikutud, on tal lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmiseks järgmised volitused:44.  nõuda ühelt või mitmelt riiklikult reguleerivalt asutuselt kahtlustatava rikkumise kohta teavet;45.  nõuda ühelt või mitmelt riiklikult reguleerivalt asutuselt kahtlustatava rikkumise uurimise alustamist ja võtta asjakohased meetmed iga sellise rikkumise heastamiseks;46.  kui ta leiab, et võimalikul rikkumisel on või on olnud piiriülene mõju, moodustab ta kõnealuste riiklike reguleerivate asutuste esindajatest uurimisrühma, kes peab välja selgitama, kas käesoleva määruse sätteid on rikutud ja millises liikmesriigis rikkumine toimus; vajaduse korral võib amet nõuda ka ühe või mitme liikmesriigi pädeva finantsjärelevalveasutuse või mõne muu olulise asutuse esindajate uurimisrühmas osalemist.5. Riiklikud reguleerivad asutused peavad täitma nõude, mille amet neile lõike 4 kohaselt esitab.Kui riiklik reguleeriv asutus saab lõike 4 punkti a kohase teabe esitamise nõude või lõike 4 punkti b kohase uurimise alustamise nõude, võtab ta viivitamata nõude täitmiseks vajalikud meetmed. Kui riiklik reguleeriv asutus ei suuda kohe esitada nõutud teavet, teavitab ta ametit viivitamata selle põhjustest.Riiklikud reguleerivad asutused osalevad lõike 4 punkti c kohaselt moodustatud uurimisrühmades, pakkudes neile vajalikku abi. Amet kooskõlastab uurimisrühma tööd.6. Määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 15 lõike 1 viimast lauset ei kohaldata ameti suhtes juhul, kui see täidab käesoleva määrusega talle pandud ülesandeid.Artikkel 12Ametisaladus1. Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud ametisaladuse hoidmise tingimusi.2. Ametisaladuse hoidmise kohustus on:47.  ametis töötavatel või töötanud isikutel;48.  ameti volitatud audiitoritel ja ekspertidel;49.  riiklikes reguleerivates asutustes töötavatel või töötanud isikutel;50.  riiklike reguleerivate asutuste volitatud audiitoritel ja ekspertidel, kellel on vastavalt käesolevale määrusele õigus saada konfidentsiaalset teavet.3. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist, teisi käesoleva määruse sätteid või muid asjakohasid Euroopa Liidu õigusakte, ei tohi lõikes 2 loetletud isikud konfidentsiaalset teavet, mida nad oma ametikohustuste täitmisel saavad, teatavaks teha ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus üksikuid turuosalisi või turukohti eraldi identifitseerida pole võimalik.4. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist, tohivad amet, riiklikud reguleerivad asutused, pädevad finantsjärelevalveasutused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus ning käesoleva määruse kohaselt konfidentsiaalset teavet saavad organid või füüsilised või juriidilised isikud kasutada seda teavet üksnes oma ametikohustuste ja ülesannete täitmiseks; muud asutused, organid, füüsilised ja juriidilised isikud võivad seda teavet kasutada üksnes sel kindlaksmääratud eesmärgil, milleks teave neile edastati, või siis haldus- või kohtumenetluste käigus, eriti kui need on seotud nende isikute eespool mainitud ülesannete täitmisega. Kui on olemas ameti, riiklike reguleerivate asutuste, pädevate finantsjärelevalveasutuste, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse, teavet edastavate organite, füüsiliste ja juriidiliste isikute nõusolek, võib teavet vastuvõttev asutus kasutada seda ka muul otstarbel.Artikkel 13KaristusedLiikmesriigid võtavad vastu karistamist käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste sätete täitmine. Ettenähtud meetmed ja karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt[22] ... ning teavitavad komisjoni viivitamata ka kõikidest järgnevatest neid sätteid mõjutavatest muudatustest.Artikkel 14Suhted kolmandate riikidegaIlma et see piiraks liidu institutsioonide, sealhulgas Euroopa välisteenistuse pädevust, võib amet võtta ühendust kolmandate riikide järelevalveasutustega. Ta võib sõlmida halduskokkuleppeid rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide haldusasutustega.Artikkel 15Delegeerimine1. Komisjonile antakse määramata ajaks volitused vastu võtta artiklites 5 ja 7 osutatud delegeeritud õigusakte.2. Kui komisjon võtab delegeeritud õigusakti vastu, teatab ta sellest kohe Euroopa Parlamendile ja nõukogule.3. Komisjonile delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks volituste andmine toimub artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel.Artikkel 16Delegeerimise tagasivõtmine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 5 ja 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teavitab sellest teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 17Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub aktis sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on teatanud komisjonile, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.Artikkel 18JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistuja […] […]ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS6. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK6.1. Ettepaneku/algatuse nimetusEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr xxx energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta6.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[23]) struktuurilePoliitikavaldkond: energeetikaTegevus: elektrienergia siseturg6.3. Ettepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist/ettevalmistavast tegevusest[24]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet6.4. Eesmärgid6.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseAktiivsete, likviidsete ja terviklike energiaturgude loomine sobib kokku Euroopa 2020. aasta strateegiaga, mille eesmärk on saavutada arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv Euroopas. Selle eesmärgi saavutamine nõuab lisaks muule „ühendatud turge, kus konkurents ja tarbijate juurdepääs ergutab majanduskasvu ja innovatsiooni”[25]. Euroopa energiaturgudel kauplemise terviklikkusele ja läbipaistvusele nõuetekohase raamistiku loomine edendab turu integreerimist soovitud suunas ja toetab Euroopa poliitika üldiseid eesmärke.6.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileEnergeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametilt oodatakse erinevaid kaubarühmi hõlmavate või piiriüleste tururikkumiste tõhusat avastamist ja vältimist energia hulgimüügiturgudel. Ühtlasi eeldatakse, et ameti tegevus aitab ära hoida turgu moonutavate kauplemistavade kasutamise katseid.6.4.3. Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju kasusaajatele/sihtrühmale.Energia hulgimüügiturgude korrapärane ja õigeaegne järelevalve, sealhulgas täpsed andmed hulgimüügitehingute ja energiatootmise ettevõtete käitamise kohta (summeerimata tootmisnäitajad, seisakud, kaubavood, säilitamiskohtade käitamine jne) võimaldavad Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametil turu kuritarvitamise juhtumeid tõhusalt avastada ja tõkestada. See tekitab turuosalistes kindlustunde ja suurendab üldiselt usaldust turu nõuetekohase toimimise suhtes. Ka eeldatakse, et vähenevad riskipreemiad muudavad energia kõigi tarbijate jaoks odavamaks.6.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.- Registreeritud ja kontrollitud tehingute arv.- Avastatud kuritarvitamiste arv.- Ostu-/müügihinna vahede areng aja jooksul (asendab turu riskipreemiat).6.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus6.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad nõudedEnergiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse eesmärk on luua tõhus ja tulemuslik raamistik, mis tagaks Euroopa energiaga kauplevate turgude nõuetekohase toimimise, st selle, et turgude toimimise tulemusi ei moonuta kuritarvitavat laadi turukäitumine, vaid need kajastavad turu tegelikke põhialuseid. Raamistiku kõige olulisem osa on Euroopa tasandi turujärelevalve funktsiooni sätestamine. Seda funktsiooni hakkab täitma hiljuti loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet[26].Oma ülesannete täitmiseks peab Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet moodustama spetsiaalse üksuse, mis koosneb energiaturgusid ja finantsturgudel kauplemist põhjalikult tundvatest spetsialistidest. Ka tuleb tal kasutusele võtta infotehnoloogia infrastruktuur, mis on suuteline toime tulema suurte andmekogustega ning spetsiaalne tarkvara automatiseeritud andmeanalüüsi jaoks.6.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtusHulgimüügitehingute korrapärane järelevalve ja alusteave turu kohta on energiaga kauplevate turgude terviklikkuse ja läbipaistvuse seisukohalt olulise tähtsusega.Kuna elektrienergia ja gaasiga kauplemise turud on omavahel tugevasti seotud, mõjutab ühe turuga manipuleerimine automaatselt ka muid turge. Kuna nende kaupade ja nende tuletisinstrumentidega kaubeldakse sageli paralleelselt erinevates liikmesriikides erinevate kauplemiskanalite kaudu, on erinevate kaupadega seotud tehingute ja/või platvormide kombinatsioone hõlmavat manipuleerimist võimalik tõhusalt avastada üksnes tsentraalselt korraldatud järelevalve abil. Käesoleva algatuse mõju hindamine näitas, et turg ei ole võimeline teostama tsentraalset järelevalvet ning et kõige paremini sobib seda ülesannet täitma Euroopa tasemel toimiv energiaprofiiliga asutus. Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile turujärelevalve ülesande andmine võimaldab kasutada ameti töötajate üliväärtuslikke energeetikaalaseid ekspertteadmisi ja teha seda tööd minimaalsete kuludega, saades selleks vahendeid ameti mõningatest eelarvelistest üldkuludest.6.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidSamalaadseid kogemusi ei ole.6.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaTuru kuritarvitamist keelavad eeskirjad on kooskõlas finantsreguleerimise valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega, eriti turu kuritarvitamise direktiiviga. Lisaks luuakse ettepanekuga tõeline Euroopa tasandi järelevalveorgan energia hulgimüügitehingute jaoks.6.6. Meetme kestus ja finantsmõju( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus.Käesoleva algatuse finantsmõju aastateks 2012 ja 2013 lisandub praegu kehtivas mitmeaastases finantsplaneeringus juba ette nähtud vahenditele.6.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [27]Vahendeid haldab Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet.7. HALDUSMEETMED7.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage tingimused ja sagedus.Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet teavitab komisjoni korrapäraselt oma tegevusest hulgimüügitehingute järelevalve valdkonnas, avastatud turu kuritarvitamistest ja õiguskaitseasutuste poolt läbiviidud uurimiste tulemustest.7.2. Haldus ja kontrollisüsteemid7.2.1. Tuvastatud ohudAndmete mitteasjakohase käsitlemise oht.7.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodidÕigusakti ettepanek sisaldab mitmeid andmekaitse ja tegevuse eest vastutamisega seotud meetmeid. Ka Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eeskirjades on kavandatud täiendavaid kontrollmeetmeid. Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, artikkel 34.7.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Ametile usaldatud vahendite haldamist kontrollivad Euroopa Kontrollikoda (artikkel 21), Euroopa Parlament (artikkel 21) ja Euroopa Pettusevastane Amet (artikkel 23).8. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU8.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus………………………...……….] | Liigendatud/liigendamata[28] | EFTA[29] riigid | Kandidaatriigid[30] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |1 A | 32.04.10 – Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | Liigendatud | JAH | EI | EI | JAH |8.2. Hinnanguline mõju kuludele8.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | [Nimetus …1 A …………...……………………………………………………………….] |2012 – I poolaasta | 0 | 0 |2012 – II poolaasta | +5 | 3 | 2 |2013 – I poolaasta | +5 | 6 | 4 |2013 – II poolaasta | +5 | 9 | 6 |-  Arvutamisel eeldasime, et täiendavast inimressursist moodustavad 60 % ajutised töötajad (127 000 eurot töötaja kohta) ja 40 % riikide eksperdid (74 000 töötaja kohta). Selline segu aitab ära kasutada riiklike reguleerivate asutuste ekspertteadmisi olemasolevate energiaturgude kohta ning kaasata eksperte, kellel on eriteadmised kaupade ja/või tuletisinstrumentidega hulgimüügiturul kauplemise kohta. Selliseid eksperte ei ole tõenäoliselt võimalik riiklikest reguleerivatest asutustest leida ja seetõttu tuleb need tööle võtta ajutiste töötajatena.Aasta 2012 | Aasta 2013 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ettenähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |Täpsustage kaasrahastav asutus | | | | | | | | | |Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | |8.3. Hinnanguline mõju tuludele-  ( Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.[1] CESR ja ERGEG nõuanded Euroopa Komisjonile seoses kolmanda energiapaketiga, kolm eraldi dokumenti (viitenumbrid: CESR/08-527, CESR/08-998, CESR/08-739), mis esitati komisjonile 2008. aasta oktoobrist kuni 2009. aasta jaanuarini.[2] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/forum_electricity_florence_en.htm .[3] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/2010_07_23_energy_markets_en.htm[4] http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.[5] Seda toetab müügihinna kõrge korrelatsioon naaberriikide vahel, näiteks tõusid Madalmaade ja Saksamaa vahelised elektri päev-ette turu müügihinna korrelatsioonid 0,57-lt (2004) ja 0,67-lt (2005) väärtustele 0,85 (2008) ja 0,91 (2009). Seda küsimust analüüsitakse üksikasjalikumalt mõju hindamise aruandes.[6] 10. detsembril 2009 Firenze foorumil peetud ettekanne „Target Model for Interregional Congestion Management”, http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/forum_electricity_florence_en.htm.[7] 2005. aastal vastavalt määruse 1/2003 artiklile 17 läbi viidud uuring gaasi- ja elektriturgude toimimise kohta (http://ec.europa.eu/competition/sectors/energy/inquiry/index.html#final) ja komisjoni 28. novembri 2008. aasta otsus juhtumite nr COMP/39.388 — Saksamaa elektrienergia hulgimüügiturg ja nr COMP/39.389 – Saksamaa tasakaalustava elektrienergia turg – kohta.[8] Prantsusmaa Energeetikasektorit Reguleerival Asutusel (CRE) on laialdased volitused hulgimüügiturgude järelevalveks (kaasa arvatud hetketehingud ja börsivälised tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud) ning ta on hakanud nõudma kõigilt Euroopa turuosalistelt andmeid Prantsuse turgudega seotud tehingute kohta. Saksamaa monopolikomisjon on nõudnud Saksamaal toimuvatele börsi- ja börsivälistele tarnetehingutele juurdepääsu omava sõltumatu turujärelevalveasutuse loomist Saksamaal. 2009. aasta märtsis avaldas Ühendkuningriigi energeetikasektorit reguleeriv asutus Ofgem turu kuritarvitamist käsitleva dokumendi.[9] Amet loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, ja õiguslikuks aluseks ameti loomisele oli siis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95. Amet edendab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 194 seatud eesmärkide täitmist. Kui viimatinimetatud artikkel oleks kehtinud määruse (EÜ) nr 713 vastuvõtmise ajal, oleks see olnud ameti moodustamise õiguslik alus.[10] ELT C, , lk.[11] ELT C, , lk.[12] ELT C, , lk.[13] ELT L 211, 14.8.2009, lk 15.[14] ELT L 211, 14.8.2009, lk 36.[15] ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.[16] ELT L 145, 30.4.2004, lk 0001–0044.[17] ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.[18] ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.[19] ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.[20] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.[21] EÜT L 8 12.1.2001, lk 1.[22] ELT sisestab andmed üks aasta pärast käesoleva määruse vastuvõtmist.[23] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[24] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[25] KOM(2010) 2020, 3.3.2010: „Euroopa 2020 – Aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegia”, lk 19.[26] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, ELT 52, 14.8.2009.[27] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebilehel BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[28] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[29] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[30] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[31] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad; riikide lähetatud eksperdid.


|

52011PC0317

/* KOM/2011/0317 lõplik - 2011/0141 (NLE) */  Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse aegumise läbivaatamine ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine

	SELETUSKIRI1.  ETTEPANEKU TAUST2.  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist dumpinguvastases menetluses, milles käsitletakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.3.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE4.  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei vajatud.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhinnangut, kuid see sisaldab ammendavat nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata.5.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.  Kavandatud meetmete kokkuvõteLisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel nõuete kohta algatada dumpinguvastane menetlus. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada hiljemalt 25. juunil 2011.-  Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.7.  MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta liidu eelarvet.2011/0141 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse aegumise läbivaatamine ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 2, 4, 5 ja 6,olles konsulteerinud nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:8.  MENETLUS9.  Kehtivad meetmed10.  Oktoobris 2005 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1659/2005[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 2,7 %–39,9 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. Pärast Hiina eksportivate tootjate taotletud kaht vahepealset läbivaatamist muudeti kõnealust määrust 2009. aastal nõukogu määrustega (EÜ) nr 825/2009[3] ja (EÜ) nr 826/2009[4]. Pärast kõnealuseid läbivaatamisi määrusega (EÜ) nr 1659/2005 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on praegu vahemikus 0 % kuni 39,9 %.11.  Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks12.  Pärast teate avaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[5] sai komisjon 9. juulil 2010. aastal taotluse läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas magneesiumoksiidtelliste tootjate ühendus (Magnesia Bricks Production Defence Coalition – MBPDC, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate magneesiumoksiidtelliste toodangust.13.  Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu jätkumise ning kahju kordumise tõenäosuse kohta ning seda käsitati piisava põhjusena aegumise läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitaja väitis ka, et Austria äriühing RHI AG (edaspidi „RHI”) tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest, sest ta on üle viinud oma põhitegevuse Hiina RVsse, kus tal on vaatlusalust toodet tootev seotud äriühing, ning ta on suurendanud vaatlusaluse tootega seotud äritegevust Hiina RVs.14.  Aegumise läbivaatamise algatamine15.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon 8. oktoobril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes aegumise läbivaatamise algatamise kohta[6].16.  Aegumise läbivaatamise uurimisperiood17.  Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, teatas komisjon algatamisteates, et ta võib kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, nõuti kõigilt eksportivatelt tootjatelt, importijatelt ja liidu tootjatelt teatava teabe esitamist ajavahemiku 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010 (edaspidi „uurimisperiood”) kohta.18.  VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE19.  Vaatlusalune toode on keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavad põletamata tellised, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 00 alla.20.  Samasuguse tootena käsitatakse keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavaid põletamata telliseid, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mida toodetakse ning müüakse liidu turul.21.  Magneesiumoksiidtelliseid toodetakse kasutades põhitoormena magnesiitmineraale. Üldjuhul valmistakse neid standardsete keemiliste omadustega, mida seejärel kohandatakse lõppkasutaja nõuetele vastavaks. Magneesiumoksiidtelliseid kasutatakse tavaliselt terase tootmisel terasesulatusmahutite voodrina.22.  UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD23.  Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.24.  Pidades silmas asjaga seotud isikute suurt hulka, kavandati algatamisteates Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate väljavõtteline uuring. Seitsmekümne kaheksast eksportivast tootjast, kellega võeti ühendust uurimise algatamisel, esitasid ainult neli tootjat algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe.25.  Liidu tootjatest esitasid nõutud teabe kümme äriühingut, sealhulgas tootjad, kelle nimel MBPDC taotles läbivaatamist. Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad on väga sõltuvad põhitoorme tarnetest Hiina RVst ja on taotlenud konfidentsiaalset menetlust oma äriühingute nimede suhtes pidades silmas võimalikku vastumeetmete võtmist.26.  Komisjoni talitused võtsid ühendust kõigi liidu magneesiumoksiidtelliste tootjatega enne uurimise algatamist, et saada teavet nende tootmistaseme kohta ja teha kindlaks, kas nad on uurimise poolt või selle vastu. Üks vastanud äriühingutest – RHI AG – oli enne uurimise algatamist aegumise läbivaatamise vastu.27.  Pärast uurimise algatamist väitis RHI, et taotluse esitaja poolt läbivaatamise taotluses esitatud faktid, eriti RHI tootmismahu kohta, ei ole õiged ning et RHI tuleks hoopis lisada liidu tootmisharu mõistesse, nagu seda tehti esialgses menetluses 2005. aastal. Selle tulemusena vaidlustas ta liidu tootmisharu mõiste, mille tõttu on alustatud menetlust sellel alusel, et algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded ei ole täidetud, sest suurim liidu tootja, kelle toodang moodustab üle 50 % ELi toodangust, on läbivaatamise algatamise vastu.28.  UURIMINE29.  Eespool esitatud põhjenduse (3) kohaselt on taotluse esitaja seisukohal, et RHI AG tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest selle tõttu, et ta on üle viinud oma põhiäritegevuse Hiina RVsse. Pidades silmas eelpool öeldut ning asjaolu, et RHI AG on olnud läbivaatamise vastu, on komisjon palunud RHId esitada lisateavet selleks, et uurida, kas teda peaks liidu tootmisharu mõistesse lisama või mitte. Nõutud teave käsitles äriühingu äritegevust nii ELis kui ka Hiina RVs ning sisaldas andmeid vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse, tootmismahu, müügiväärtuse ja müügihinna kohta ELi ja Hiina RV turul ning impordi väärtuse ja mahu kohta. Äriühing esitas lisateabe ning äriühingu peakontorisse Viinis tehti kontrollkäik.30.  Juulis 2004 alustatud esialgses uurimises oli RHI üks kaebuse esitanud liidu tootjatest. Sellel ajal importis RHI vaatlusalust toodet ka endaga seotud äriühingult Hiina RVs ning uuriti, kas äriühing tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a.31.  Tuletatakse meelde, et hinnang RHI olukorrale on antud komisjoni 11. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 552/2005,[7] millega kehtestati ajutine tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste suhtes, ja mida on kinnitatud nõukogu 6. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1659/2005, millega kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks. Hindamise eesmärgil uuriti järgmisi kriteeriume:32.  äriühingu peakontori, teadus- ja arendustegevuse keskuse ning põhitootmistegevuse asukoht;33.  Hiina RVst imporditud vaatlusaluse toote maht/väärtus võrreldes selle kogu müügimahu ja -väärtusega;34.  impordi müügi mõju liidu kogumüügile, eelkõige võrreldes vaatlusaluse toote puhul RHI importmüügi ja ELis koostööd tegevate liidu tootjate müügi kasumlikkust.35.  Kõnealusel ajal tehti kindlaks, et äriühingu vaatlusaluse tootega seotud põhitegevus asus liidus (äriühingu peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning suurim tootmiskoht asusid kõik liidus). Peale selle toodeti valdav enamik RHI poolt ELi turul müüdust liidus ja vaid väike osa toodeti Hiina RVs (5 % kogu müügimahust liidus), sest seotud äriühingu toodang Hiina RVs oli peamiselt suunatud kiiresti kasvavale Aasia turule. Peale selle tuvastati, et kõnealune import müüdi edasi hinnaga, mis oli võrreldav liidu tootmisharu hindadega, ning seepärast ei olnud imporditud toote edasimüügil, eelkõige kasumlikkuse suhtes, äriühingule olulist soodustavat mõju. Lõpuks märgiti selgesõnaliselt, et RHI liidus asuv tootmisega tegelev äriühing ja Hiinas asuv tootmisega tegelev äriühing on erinevad juriidilised isikud. Kuigi RHI AG on ülemaailmne kontsern iseseisvast juriidilisest isikust tootmiskohaga Hiina RVs, leiti, et ta toodab siiski valdava enamiku hiljem liidu turul müüdavatest magneesiumoksiidtellistest oma liidus asuvates tootmiskohtades. Neil põhjustel tehti järeldus, et RHI AG, kes kõnealusel ajal toetas meetmete võtmist, moodustas osa liidu tootmisharust.36.  Käesoleva uurimise ajal toimunud kontrollkäigul tehti kindlaks, et äriühingu põhiäritegevus asus endiselt liidus. Äriühingu peakontor, aktsionärid ning teadus- ja arendustegevuse keskus asusid liidus. Äriühingul on viis vaatlusalust toodet tootvat tehast liidus ja ajavahemikul 2005. aastast kuni 30. juunini 2010 (uurimisperioodi lõpuni) on nende tehaste tootmisvõimsus suurenenud. RHI esitatud arvnäitajaid samasuguse tootega seotud tootmisvõimsuse kohta liidus ning iga tehase tootmismahu kohta uurimisperioodil kontrolliti ning need osutusid õigeks.37.  Samuti jätkas äriühing investeerimist ELi tehastesse ning ajavahemikul 2007. aastast uurimisperioodi lõpuni moodustasid samasuguse tootega seotud investeeringud olulise osa äriühingu koguinvesteeringust ELis.38.  Äriühingul RHI on mitu seotud äriühingut Hiina RVs, mis tegelevad tulekindlate toodete, sealhulgas magneesiumoksiidtelliste, tootmise ja kaubandusega ning millest iseseisev juriidiline isik RHI Refractories Liaoning Co. Ltd. toodab vaatlusalust toodet. Nimetatud äriühing on ühisettevõte Hiina äriühinguga ning alustas tootmistegevust 1997. aastal. Sellel on vaid üks tehas. Kuigi tehase tootmisvõimsus on oluliselt suurenenud ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, ei moodusta see ikkagi suuremat osa RHI kogu tootmisvõimusest (ELi ja Hiina tehased kokku).39.  Seoses vaatlusaluse toote impordimahuga pärast meetmete võtmist 2005. aastal, importis äriühing uurimisperioodil endaga seotud äriühingult Hiina RVs vaid ühe väikse saadetise, sest selle impordi suhtes rakendatakse kõige kõrgemat dumpinguvastase tollimaksu määra – 39,9 %.40.  RHI on esitanud müügi väärtuse ja mahu liidus toodetud samasuguse toote ning Hiina RVs toodetud vaatlusaluse toote kohta. Äriühing on tõendanud, et temaga Hiina RVs seotud äriühingu enamik uurimisperioodil tehtud müügist oli ekspordiks muudesse riikidesse ja mitte ELi ning ülejäänu müüdi Hiina turul.41.  Vaatlusaluse toote importmüügi mõju äriühingu kogumüügile liidus oli kõnealuse impordi mahu puhul äriühingu kogu müügimahu suhtes liidu turul ebaoluline ja seega mõju äriühingu müügile tühine.42.  Kontrollkäigu ajal kontrollitud andmete põhjal on jõutud järeldusele, et RHId ei tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest. Äriühingu olukord ei ole oluliselt muutunud esialgse uurimise ajast, kui leiti, et nimetatud kolm kriteeriumi on täidetud, ning jõuti järeldusele, et äriühing on liidu tootmisharu osa.43.  Tulemused kinnitavad, et äriühingu põhiäritegevus (peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning põhitootmiskohad) on endiselt ELis. Hiina RVs asuva tehase tootmisvõimsuse suurenemist ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni ei saa käsitada äriühingu põhitegevuse üleviimisena Hiina RVsse. Seepärast lükatakse tagasi taotluse esitaja väide, et RHI tuleks välja jätta sel põhjusel, et temaga on seotud vaatlusalust toodet tootev ja oma äritegevust suurendav äriühing Hiina RVs.44.  Teabes, mille esitas taotluse esitaja, ei olnud õigesti kajastatud RHI olukorda liidu tootjana, eelkõige seoses tema tootmismahu ja -võimsusega liidus ning tootmisvõimsusega Hiina Rahvavabariigis. RHI toodangu mahu lisamisel liidu kogutoodangu mahule moodustab taotluse esitaja maht seega vähem kui 50 % liidu toodangust. Peale selle, nagu on eespool selgitatud, i) tuleks RHId käsitada liidu tootmisharu osana algmääruse artikli 4 tähenduses; ii) RHI toodab üle 50 % kogu liidu toodangust algmääruse artikli 5 lõike 4 teise lause tähenduses ning iii) RHI on vastu aegumise läbivaatamisele. Seepärast tuleks menetlus lõpetada.45.  MENETLUSE LÕPETAMINE46.  Eespool esitatut arvesse võttes tuleks käesolev menetlus lõpetada vastavalt algmääruse artiklile 9 ja artikli 11 lõigetele 2, 5 ja 6.47.  Taotluse esitajat teavitati sellest ning talle anti võimalus esitada oma arvamus. Taotluse esitaja vaidlustas jõuliselt komisjoni järeldused ning väljendas kahtlust selles suhtes, et RHI toodang uurimisperioodil ületas kaebust toetanud ülejäänud liidu tootjate toodangut. Eelkõige esitas taotluse esitaja mitmesuguseid pressiteateid RHI tegevuse kohta, tõendamaks oma väiteid, et kõnealune äriühing ei käsita tootmist liidus enam oma põhitegevusena ja et on toimunud selge nihe kontserni strateegias, kuna ta on teatanud oma tootmistegevuse ulatuslikust laiendamisest Hiina RVs. Leiti siiski, et sellised pressiteated viitavad äriühingu üldisele äritegevusele ja ei ole konkreetselt seotud uurimisaluse tootega. Taotluse esitaja ei esitanud mingit muud tõendusmaterjali ühegi ajavahemikus 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni toimunud RHI põhitegevuse muutuse kohta, mis võinuks viia järelduseni, et RHI tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta.48.  Seepärast arvati, et aegumise läbivaatamise menetlus, milles käsitletakse teatavate magneesiumoksiidtelliste importi Hiina RVst liitu, tuleks lõpetada.49.  Pidades silmas eelpool põhjenduses 26 selgitatud erilisi asjaolusid, tuleks lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on makstud või mille kohta on tehtud arvestuskanne vastavalt määrusele (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi kohta, mis on alates dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäevast, 14. oktoobrist 2010, lubatud vabasse ringlusse, tagasi maksta või neid vähendada.50.  Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt.51.  Pidades silmas eespool, eelkõige põhjenduses 21, kirjeldatud asjaolusid hakkab komisjon jälgima vaatlusaluse toote ekspordi- ja impordivoogusid, samuti asjakohaseid CN-koode. Kui vood peaksid muutuma, kaalub komisjon meetmeid, mida võtta.52.  UUT EKSPORTIJAT KÄSITLEVA LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE53.  Komisjon sai 27. mail 2010 taotluse uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Taotluse esitas TRL China Ltd (edaspidi „TRL”), Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja.54.  TRL väitis, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, mis on määratletud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, või, teise võimalusena, taotleb ta individuaalset kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5. Lisaks väitis äriühing, et ta ei ole eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, millel dumpinguvastased meetmed põhinevad, s.o 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), ja et ta ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivad eespool põhjenduses (1) nimetatud dumpinguvastased meetmed.55.  TRL väitis veel, et ta oli alustanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.56.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 28. septembril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud komisjoni määruses (EL) nr 850/2010[8] nõukogu määruse (EÜ) nr 1659/2005 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest, tollimaksu tühistamisest TRLi impordi suhtes ja kõnealuse impordi suhtes registreerimise kohaldamisest.57.  Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise uurimisperiood kestis 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010.58.  Pidades silmas aegumise läbivaatamise lõpetamist ja võttes arvesse asjaolu, et TRL ei importinud vaatlusalust toodet uue eksportija läbivaatamise algatamisest teatava komisjoni määruse jõustumise kuupäeva ja dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäeva (pärast 13. oktoobrit 2010) vahelisel perioodil, leitakse, et uue eksportija läbivaatamine, mis käsitleb teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste importi liitu, tuleks seepärast samuti lõpetada.59.  Huvitatud isikutele anti võimalus teha teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks ajutine dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärit keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavate põletamata telliste impordi suhtes, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80% MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mis kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 00 alla, ning lõpetatakse nende telliste importi käsitlev menetlus.Artikkel 2Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud vastavalt teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 1 lõikele 2 või mille kohta on tehtud arvestuskanne ja mis on lubatud vabasse ringlusse alates 14. oktoobrist 2010, tuleb tagasi maksta või vähendada.Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt.Artikkel 3Käesolevaga lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 850/2010 algatatud uut eksportijat käsitlev läbivaatamine.Artikkel 4Tolliasutused peavad lõpetama komisjoni määruse (EL) nr 850/2010 artikli 3 kohase impordi registreerimise.Artikkel 5Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 267, 12.10.2005, lk 1.[3] ELT L 240, 11.9.2009, lk 1.[4] ELT L 240, 11.9.2009, lk 7.[5] ELT C 111, 30.4.2010, lk 29.[6] ELT C 272, 8.10.2010, lk 5.[7] ELT L 93, 12.4.2005, lk 6.[8] ELT L 253, 28.9.2010, lk 42.