               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.1.2019
            COM(2019) 7 final
            2019/0005(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping
                  1
                (edaspidi „leping“) kirjutati alla 16. novembril 2000 Brüsselis ja see jõustus 10. mail 2001. Pärast seda ja kooskõlas lepingu artikliga 12 on lepingut kolm korda pikendatud (2004.,
                  2
                2009.
                  3
                ja 2014.
                  4
                aastal), iga kord viieks aastaks.

               Praegune leping kaotab kehtivuse 20. veebruaril 2019.

               ELi huvides on pikendada käesolevat lepingut, et lihtsustada koostööd Venemaa Föderatsiooniga ühistes teaduse ja tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades, mis toovad kasu mõlemale lepinguosalisele.

               Venemaa on ELi naabruses kõige olulisem teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas tegutseja, kes ei ole seotud programmiga „Horisont 2020“. Teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane koostöö ELi ja Venemaa vahel on traditsiooniliselt olnud väga aktiivne, eelkõige teadustöö taristu, transpordi ja keskkonna valdkonnas. Kuigi 7. raamprogrammi puhul oli Venemaa kõige aktiivsem mitteassotsieerunud kolmanda riigi osaleja, jääb koostöö tase programmi „Horisont 2020“ raames allapoole selle potentsiaali. See on suures osas tingitud programmi „Horisont 2020“ rahastamiseeskirjade muutmisest, mille kohaselt ei ole Venemaa juriidilised isikud (koos Brasiilia, India, Hiina ja Mehhikoga) enam automaatselt rahastamiskõlblikud ELi poolt rahastamiseks, kuid ka poliitilisest asjaoludest.

               Kõigi mitteassotsieerunud riikide hulgas on Venemaa praegu programmi „Horisont 2020“ koostööprojektides osalemise poolest 6. kohal. Lisaks on „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammi eesmärk tihendada koostööd Venemaaga vastastikust huvi pakkuvates ja ühist kasu toovates küsimustes. Lisaks sellele, et programm „Horisont 2020“ on üldiselt avatud kogu maailma, sealhulgas Venemaa üksustele, on olemas kaks peamist kahepoolset koostööalgatust Venemaaga teadusuuringute taristu ja tervishoiu valdkonnas ning üks mitmepoolne koostööalgatus aeronautika valdkonnas, mis on suunatud ka Venemaale.

               Lepingu pikendamine on kooskõlas ELi lähenemisviisiga, mille aluseks on viis juhtpõhimõtet ELi praeguste suhete haldamiseks Venemaaga, milles lepiti kokku 14. märtsil 2016 toimunud ELi välisasjade nõukogus ja mis kinnitati kõnealuses nõukogus 16. aprillil 2018. Teadusdiplomaatia võib olla oluline vahend suhetes Venemaaga, kuna see pakub positiivse koostöökava ja on nn pehme jõu allikas, mis võib olla väga tõhus, et avada ja edendada kommunikatsioonikanaleid ning suurendada usaldust meie ühiskondade vahel. Lepinguga luuakse tulevasteks aastateks inimestevaheliste kontaktide parandamise ning teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonikoostöö raamistik ELile strateegilist huvi pakkuvates valdkondades, millega astutakse vastu ELi ja Venemaa osalejate vahelise teaduskoostöö vähenemise suundumusele. Seetõttu on kasulik pikendada lepingut järgmiseks viieks aastaks.

                  Lepinguga loodud ELi ja Venemaa ühise teadus- ja tehnoloogiakoostöö komitee kohtumisel, mis toimus Moskvas 28. septembril 2018, tõdesid mõlemad lepinguosalised, et kavatsevad pikendada lepingut veel viieks aastaks ilma muudatusteta, tunnistades edusamme, mida on tehtud ELi ja Venemaa koostöö tõhustamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

               Pikendatud lepingu sisu on sama kui kehtiva lepingu sisu, nagu on arutatud ja kokku lepitud Venemaa poolega. Sellega ei looda ELile uusi õigusi ega kohustusi, vaid pikendatakse lepinguosaliste vahel juba kehtivat õiguslikku režiimi teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolev algatus on täielikult kooskõlas ELi teaduse ja innovatsiooni alase rahvusvahelise koostöö strateegiaga
                     5
                   ning Venemaa on ELi strateegiline partner teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Selles ELi strateegias on selgelt rõhutatud teadus- ja tehnoloogialepingute tähtsust ELi-väliste riikidega tehtava koostöö mitmeaastaste kavade kindlaksmääramise ja rakendamise vahenditena. Kõnealuse lepingu abil rakendatakse ühtlasi ELi rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiat, milles kutsutakse üles looma ELis rahvusvahelisemat ja avatumat teadusuuringute ja innovatsioonikeskkonda.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt on teaduskoostöö ELi välispoliitika tähtis tahk ning oluline tegur tugevamate ühiskondlik-majanduslike sidemete loomisel.

                  Algatus on kooskõlas ELi ja Venemaa praeguste suhete põhimõtetega, milles lepiti kokku 14. märtsil 2016 toimunud ELi välisasjade nõukogus ja mis kinnitati kõnealuses nõukogus 16. aprillil 2018.

                  Komisjon tagab pikendatud lepingu rakendamise kooskõla ELi piiravate meetmetega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunkt v.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  ELil ja tema liikmesriikidel on paralleelne pädevus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikele 3. Seega ei saa ELi meedet asendada liikmesriikide meetmetega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vaja on ainult inim- ja haldusressursse; need on kindlaks määratud finantsselgituses.

                  Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

                  – kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise veel viieks aastaks (st alates 20. veebruarist 2019 kuni 19. veebruarini 2024);

               – volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Venemaa Föderatsiooni valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

               2019/0005 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis otsusega 2000/742/EÜ
                  6
                heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu (edaspidi „leping“) sõlmimise. Lepingule kirjutati alla Brüsselis 16. novembril 2000 ning see jõustus 10. mail 2001.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 12 punktile b võib lepingut, mis algselt oli sõlmitud kuni 31. detsembrini 2002, pikendada lepinguosaliste ühisel kokkuleppel viie aasta kaupa.

               (3)Otsustega 2003/798/EÜ,
                  7
                2009/313/EÜ
                  8
                ja 2014/50/EL
                  9
                kiitis nõukogu heaks kõnealuse lepingu pikendamise iga kord veel viieks aastaks. Praegune leping kaotab kehtivuse 20. veebruaril 2019.

               (4)Mõlemad lepinguosalised kinnitasid oma soovi pikendada veel viieks aastaks lepingut selles muudatusi tegemata.

               (5)Lepingu alusel võetavate meetmete korral peetakse rangelt kinni tingimustest ja menetlustest, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud piiravates meetmetes
                  10
               .

               (6)Lepingu pikendamine tuleks seega Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine veel viieks aastaks.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel teatama Venemaa Föderatsiooni valitsusele, et liit on lõpetanud sisemenetlused, mis on vajalikud lepingu pikendamiseks vastavalt lepingu artikli 12 punktile b.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  11

                  Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid
                     12
                  : RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE ja MOVE.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb  uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk nr 4.1

                  Käesolev otsus võimaldab lepinguosalistel tihendada koostööd ja arendada strateegilisemat partnerlust, suurendades käimasoleva koostöö ulatust, käsitledes üleilmseid esmatähtsaid probleeme ning soodustades vastastikust juurdepääsu programmidele ja rahastamisele.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Otsus võimaldab ELil ja Venemaal jätkuva koostöö kaudu saavutatud teaduslikest ja tehnilistest edusammudest vastastikku kasu saada. Otsus võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edasiandmist mõlema lepinguosalise teadusringkondade, tööstussektori ja kodanike huvides.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Komisjon teeb korrapärast järelevalvet kõigi lepingu alusel võetavate meetmete, sh koostöö üle. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmisi punkte:

                  a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate Venemaa üksustega ning Venemaa programmides osalevate ELi üksustega (kui need andmed on kättesaadavad) seotud arve ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, väljundid);

                  b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate Venemaa üksuste edukuse määr võrreldes muude ELi-väliste riikide ning teadusuuringute raamprogrammi liikmesriikide / programmiga ühinenud riikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv);

                  c) kogutakse andmeid koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  Venemaa Föderatsiooni ning ELi vaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on viimastel aastatel pidevalt tihenenud. ELi osalus võimaldab ulatuslikumat tegevust kõigi liikmesriikide huvides. Käesoleva lepingu pikendamine tagab ELile hõlpsama juurdepääsu Vene Föderatsioonis loodud teadusandmetele ning võimaldab osaleda laialdasemas koostöös, mis omakorda aitab veelgi paremini teadmisi ja tehnoloogialahendusi vahetada.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senisest teadus- ja tehnoloogiakoostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Venemaa Föderatsiooniga kui Euroopa Liidu strateegilise teadus- ja innovatsioonipartneriga.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Venemaa Föderatsiooniga sõlmitud lepingu pikendamine on igati kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö üldise poliitikaraamistikuga (COM(2012) 497).

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑  Piiratud kestusega  ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 20.02.2019–19.02.2024

               –☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 20.02.2019–19.02.2024

               ◻  Piiramatu kestusega  ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  13

               ☑ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻ rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve  täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Venemaa asutuste osalemist teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis ja muud lepingu alusel toimuvat koostööd arutatakse korrapäraselt lepingu artikli 6 punkti b kohaselt loodud ühise komitee kohtumistel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Ei kohaldata.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Ei kohaldata.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.

                  Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

                  Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõigisse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 883/2013.

                  Eelkõige peavad lepingud sisaldama järgmisi punkte:

                  – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimisega;

                  – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 kohaselt;

                  – kõigi lepingute rakendamisega seotud tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

                  – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt.

                  Lisaks rakendavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad tavapärase meetmena koostöö teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli programmi. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi üksus teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda teeb kohapealseid inspekteerimisi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread
                  14

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           15
                        .

                        EFTA riigid
                           16

                        Kandidaatriigid
                           17

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05.01

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        1a

                        08.01.05.03

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus…...….]

                        Liigendatud/liigendamata.

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        PEADIREKTORAAT: Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2019
                           18

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr 08.01.05.01

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksed

                        (2)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           19

                        Eelarverida nr 08.01.05.03

                        (3)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksed

                        (5)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a> assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta 2023

                        Aasta 2024

                        KOKKU

                        PEADIREKTORAAT: Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        • Personal

                        • Muud halduskulud

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019
                           20

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksed

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           21

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           22
                        ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019
                           23

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                         Personal

                         Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           24

                        Personal

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Muud halduskulud

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 väljajäävad kulud kokku

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        KOKKU

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutega ja/või assigneeringute ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta

                        2021

                        Aasta

                        2022

                        Aasta

                        2023

                        Aasta

                        2024

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudses teadustegevuses)

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Mittekoosseisuline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           25

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           26

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Lepingu artikli 6 punkti b kohaselt moodustatud ühise nõuanderühma kohtumiste ettevalmistamine ja korraldamine ning lepingu toimimise ja rakendamisega seotud järelmeetmete võtmine.

                        Arvutused on tehtud võrdeliselt lepingu kestusega.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

                  Euroopa Parlament ja nõukogu peavad mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 veel vastu võtma.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)

                        EÜT L 299, 28.11.2000, lk15.

                     (2)

                        Nõukogu otsus 2003/798/EÜ (ELT L 229, 18.11.2003, lk 20).

                     (3)

                        Nõukogu otsus 2009/313/EÜ (ELT L 92, 4.4.2009, lk 3).

                     (4)

                        Nõukogu otsus 2014/50/EL (ELT L 32, 1.2.2014, lk 1).

                     (5)

                        ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis (COM(2012) 497).

                     (6)

                        Nõukogu 16. novembri 2000. aasta otsus 2000/742/EÜ teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel (EÜT L 299, 28.11.2000, lk 14).

                     (7)

                        Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 229, 18.11.2003, lk 20).

                     (8)

                        Nõukogu 30. märtsi 2009. aasta otsus 2009/313/EÜ Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 92, 4.4.2009, lk 3).

                     (9)

                        Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta otsus 2014/50/EL Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 32, 1.2.2014, lk 1).

                     (10)

                        www.sanctionsmap.eu. Tuleb märkida, et sanktsioonide kaart on IT-vahend, milles on loetletud piiravad meetmed. Piiravad meetmed on kehtestatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud õigusaktidega. Lahknevuste korral on ülimuslik Euroopa Liidu Teataja.

                     (11)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (12)

                        Võrreldes programmiga „Horisont 2020“ on DG CLIMA ja DG MARE lisatud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku („Euroopa horisont“) alusel, mis on veel vastu võtmata.

                     (13)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (14)

                        Euroopa Parlament ja nõukogu peavad veel vastu võtma ajavahemikuks 2021–2024 ette nähtud assigneeringud (mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027) ja nendega seotud õigusliku aluse ning 2019. aasta eelarveprojekt tuleb veel eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiita.

                     (15)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (16)

                        EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (17)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (18)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavalt kümnele kuule ja kahele kuule.

                     (19)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (20)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavalt kümnele kuule ja kahele kuule.

                     (21)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (22)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 kirjeldatud erieesmärkidele.

                     (23)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavalt kümnele kuule ja kahele kuule.

                     (24)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (25)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (26)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            2019/0069(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis seoses harmoneeritud süsteemiga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogus võetav seisukoht seoses harmoneeritud süsteemi muudatuse kavandatud vastuvõtmisega uudsete tubakatoodete osas
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon

               Rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni (edaspidi „leping“) eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust ning statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi, eelkõige rahvusvahelise kaubanduse kohta. Selle lisa sisaldab HSi nomenklatuuri, mis on rahvusvaheline ühtlustatud süsteem, mis võimaldab osalevatel riikidel kaubad ühisel alusel tariifselt klassifitseerida . HSi nomenklatuur sisaldab kaupade kirjeldust, mis on esitatud rubriigi ja alamrubriikidena, ja nende numbrilisi koode, mis põhinevad 6-numbrilisel koodisüsteemil. HSi nomenklatuur vaadatakse läbi iga viie aasta järel
                  2
               . Seda kohaldab enam kui 190 tolliasutust üle kogu maailma, mis tähendab, et rohkem kui 98 % kõigist maailmas kaubeldavatest kaupadest on selle järgi klassifitseeritud.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1988.

               Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid on lepingu osalised
                  3
               .

               2.2.Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)

               Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), mis loodi 1952. aastal Tollikoostöö Nõukoguna, on sõltumatu valitsustevaheline organ, mille ülesanne on suurendada tolliasutuste tõhusust ja tulemuslikkust. WCO pakub oma liikmetele mitmeid konventsioone ja muid rahvusvahelisi instrumente, samuti tehnilist abi ja koolitusteenuseid. Praegu esindab WCO 182 tolliametit kogu maailmas.

               Maailma Tolliorganisatsiooni juhtorgan on nõukogu, mis tugineb oma ülesannete täitmisel sekretariaadi ning mitmete tehniliste ja nõuandvate komiteede pädevusele ja oskustele.

               WCO tehniline komitee, kes vastutab lepinguga seotud ettevalmistustöö eest, on HSi komitee. HSi komitee peamised ülesanded on järgmised:

               ·tagada harmoneeritud süsteemi õigusaktide ühtne tõlgendamine ja kohaldamine, sealhulgas lepinguosaliste vaheliste klassifitseerimisega seotud vaidluste lahendamine, hõlbustades seeläbi kaubandust;

               ·teha ettepanekuid harmoneeritud süsteemi muutmiseks ja ajakohastamiseks, et kajastada tehnoloogia arengut ja muutusi kaubandusstruktuurides ning harmoneeritud süsteemi kasutajate muid vajadusi;

               ·edendada harmoneeritud süsteemi laialdast kohaldamist ja käsitleda sellega seotud üldisi ja poliitilisi küsimusi.

               Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu arutab lepingu muutmise ettepanekuid, mille on koostanud HS-komitee, ning võib soovitada neid lepinguosalistele. Kui ükski lepinguosaline ei esita vastuväiteid kuue kuu jooksul pärast teavitamist, loetakse WCO nõukogu soovitatud muudatused vastuvõetuks.

               Liidu poolt WCOs võetavad seisukohad harmoneeritud süsteemi kohta kooskõlastatakse liikmesriikidega. Liidul ja selle liikmesriikidel on kokku ainult üks hääl WCO nõukogus.

               2.3.WCO nõukogu kavandatav akt

               27.–29. juunil 2019 võtab WCO nõukogu vastu HS konventsiooni artiklit 16 käsitleva soovituse, mis puudutab harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri muudatusi. See hõlmaks muu hulgas teatavaid uudseid tubakatooteid käsitlevat muudatust (edaspidi „kavandatav akt“).

               Soovituse ettevalmistamiseks koostab HSi komitee 19.–29. märtsil 2019 toimuval kuuekümne kolmanda istungjärgul ettepaneku eelnõu HSi nomenklatuuri muutmiseks kõnealuste toodete osas. Muudatus lisatakse WCO nõukogu soovituse eelnõusse, mis hõlmab kõiki lepingu lisa muudatusettepanekuid (need, mis võetakse vastu märtsi koosolekul ja need, mis võeti vastu eelmistel HSi komitee koosolekutel), mille üle otsustab WCO nõukogu oma juuni koosolekul. Läbivaadatud HSi nomenklatuur jõustub 2022. aastal.

               Kõnealune muudatuse eelnõu on WCO HSi läbivaatamise allkomitees (RSC) tehtud töö tulemus. RSC arutas ettepanekut oma 55. istungjärgul, mis toimus 2018. aasta novembris Toona ei saanud EL seisukohta väljendada. RSC töö tulemus esitatakse HSi komiteele, et viimistleda kavandatava muudatuse eelnõu ülejäänud osad, mis on jätkuvalt avatud aruteluks.

               Kavandatava akti eesmärk on muuta HSi nomenklatuuri struktuuri eesmärgiga liigitada uudsed kas kuumutatuna või muul viisil sissehingamiseks ettenähtud tubakatooted uude rubriiki 24.04 „Tooted, mis sisaldavad tubakat, taastatud tubakat, nikotiini või tubaka või nikotiini asendajaid, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põlemata; muud nikotiini sisaldavad tooted, mis on mõeldud nikotiini imendumiseks inimorganismi“.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatava seisukoha eesmärk on väljendada toetust HSi nomenklatuuri muutmiseks uudsete tubakatoodete osas. Samuti on selle eesmärk väljendada eelistust mõne HSi nomenklatuuri lisamärkustesse lisatava sõnastuse suhtes, mis on praegu muudatusettepaneku eelnõus jäetud sulgudesse, kuna otsus on alles vaja vastu võtta.

               Praeguse HSi nomenklatuuri puhul eelistab enamik lepinguosalisi, sealhulgas Euroopa Liit, klassifitseerida teatavad uudsed tubakatooted HSi alamrubriiki 2403.99 kui „muu töödeldud tubakas“. WCO klassifitseerimisotsust nende toodete kohta ei ole tänaseni tehtud.

               ELi jaoks on oluline, et sellised uudsed tubakatooted identifitseeritakse muudetud HSi nomenklatuuri eraldi rubriigis, mis jõustub 2022. aastal, et hõlbustada nende klassifitseerimist. Samuti on oluline väljendada eelistust sõnastuse osas, mis lisatakse 24. grupi uutesse märkustesse, et selgitada eraldusjoont kõnealuse grupi eri rubriikide vahel. Arvesse on võetud WCO sekretariaadi märkusi ja soovitusi dokumendis NC2591E1a (HSC/63).

               Kavandatav seisukoht on seega järgmine:

               –Uute tubakatoodete klassifitseerimisel peaks liit tagasi võtma oma esialgse seisukoha WHO/WCO ettepaneku poolt, mida väljendati 2018. aasta septembris, mille sisuks on uudsete soojuse mõjul toimivate tubakatoodete klassifitseerimine koos teiste tubakatoodetega rubriiki 24.03, määratledes need objektiivselt tarbimisviisi kaudu, mis hõlmab soojendamist, selmet osutada põlemisprotsessi puudumisele, mis on vaidlustatud. Koostöö vaimus ja pärast täiendavat kaalumist saab liit nüüd aktsepteerida võimalust, mis tuleneb enamushääletusest WCO HSi komitees ja pidevast tööst WCO RSC komitees, et lisada kõnealused tooted uude rubriiki 24.04. Oodates nende toodete omaduste ja nendest eralduvate ainete hindamist, pärast otsust uudsete ja kujunemisjärgus tubakatoodete kohta, võeti liidu toetusel vastu otsus WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste 8. konverentsil
                  4
               .

               –Grupi 24 uue märkuse 2 puhul liit peaks toetama esimest sõnastust „2.- Rubriik 24.04 ei hõlma rubriikides 24.02 ja 24.03 nimetatud tooteid
                  5
               “. Vastupidiselt eespool nimetatud dokumendis väljendatud WCO sekretariaadi arvamusele ei peaks liit toetama teatavate uudsete tubakatoodete klassifitseerimisel prioriteetsena rubriiki 24.04. Asjakohasem on piirata kõnealuse rubriigi kohaldamisala toodetega, mis on selles selgelt klassifitseeritud, nii et tubakatooted, mida võib klassifitseerida nii sellesse rubriiki kui ka grupi 24 muusse rubriiki (24.02 või 24.03), suunataks ümber nendesse teistesse rubriikidesse.

               –Grupi 24 uue märkuse 3 puhul ei tohiks liit toetada sulgudes oleva teksti „kas suits tekib või mitte“ lisamist. Viide suitsule võib tekitada segadust rubriikide 24.02 (ja 24.03) ja 24.04 toodete eristamise osas, kuna rubriigi 24.04 loomise algne eesmärk on hõlmata tooted, mida ei suitsetata traditsioonilisel viisil. Kõnealuste toodete omadusi ja neist eralduvaid aineid hinnatakse praegu WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste 8. konverentsil vastu võetud otsuse kontekstis, mis käsitleb uudseid ja kujunemisjärgus tubakatooteid. Seega peetakse asjakohasemaks oodata ära selle hindamise tulemused ja vaadata küsimus uuesti läbi, kui on olemas uued tõendid, mis on olulised tariifse klassifitseerimise seisukohast.

               Kavandatav ELi seisukoht on kooskõlas kehtestatud tollipoliitika ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, mille kohaselt klassifitseeritakse kaubad importimisel vastavalt nende objektiivsetele tunnustele ja omadustele.

               Kavandatav seisukoht on vajalik selleks, et EL saaks väljendada oma seisukohta järgmisel WCO nõukogu istungil. Sama seisukohta väljendatakse ettevalmistustöö käigus, eelkõige harmoneeritud süsteemi komitee koosolekul, tingimusel et HSi komitee koosoleku ajal toetab EL komitee ettepaneku koostamist, kui see on kooskõlas konventsiooniosaliste enamuse arvamusega.

               4.Õiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  6
               .

               Seega on kavandatava otsuse, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ja mis käsitleb kavandatavat akti, menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               WCO nõukogu on organ, mis on loodud 15. detsembri 1950. aasta Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga. See on organ, mis vastavalt rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonile annab konventsiooniosalistele soovitusi kõnealuse konventsiooni muutmiseks.

               WCO nõukogu peaks soovitama HSi konventsiooniosalistel muuta oma juuni koosolekul nimetatud konventsiooni lisa (HSi nomenklatuur), mis loetakse vastuvõetuks kuue kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui mõni konventsiooniosaline on selle vastu. Vastuvõtmise korral lisatakse soovitus ELi õigusaktidesse, nimelt: tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisasse. Seda seetõttu, et kõnealuse määruse artikli 2 punktis a on sätestatud: „2.  Koondnomenklatuur hõlmab: a) harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri;“

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuna kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud tolliliiduga, on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 28 lõige 1.

               4.3. Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 28 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Mõju eelarvele

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               6.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Puudub

               2019/0069 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis seoses harmoneeritud süsteemiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni (edaspidi „leping“) nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369
                  7
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1988.

               (2)Vastavalt lepingu artiklile 7 võib harmoneeritud süsteemi komitee ette valmistada WCO nõukogu ettepanekuid HSi nomenklatuuri muudatuste kohta. Vastavalt lepingu artiklile 16 võib WCO nõukogu seda muudatust lepinguosalistele soovitada.

               (3)WCO nõukogu peaks oma juuni istungjärgul tegema otsuse soovituse andmise kohta lepinguosalistele, et muuta HSi nomenklatuuri gruppi 24. Kõnealune soovitus võetakse vastu harmoneeritud süsteemi komitee koostatud muudatusettepaneku alusel, mis peaks lõppviimistluse saama nende 63. istungjärgul 19.–29. märtsil 2019.

               (4)WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste 8. konverentsil võeti vastu  uudseid ja kujunemisjärgus tubakatooteid käsitlev otsus FCTC/COP8(22), et saada nende toodete kohta täiendavaid teaduslikke andmeid ning eelkõige selgust seoses nende toodete omaduste ja neist eralduvate ainetega.

               (5)On oluline meelde tuletada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale on õiguskindluse ja kontrollimise hõlbustamise huvides kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavaks kriteeriumiks üldiselt nende objektiivsed tunnused ja omadused, nagu on määratletud tollinomenklatuuri asjaomase rubriigi ning vastavate jaotiste ja kaubagruppide märkustes.

               (6)Pidades silmas soovitust HSi nomenklatuuri muutmise kohta, mille võtab vastu WCO nõukogu, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, kuna soovituse vastuvõtmise korral vastavalt lepingu artiklile 16, võib see avaldada otsustavat mõju liidu õiguse sisule, nimelt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisale. Seisukohta väljendatakse WCO nõukogu, sealhulgas harmoneeritud süsteemi komitee ettevalmistavates etappides.

               (7)On asjakohane toetada HSi nomenklatuuri muudatusettepanekut, mis käsitleb 24. gruppi, ning väljendada liidu seisukohti ja eelistusi nende tekstide osas, mille suhtes tuleb veel otsus teha, tingimusel et harmoneeritud süsteemi komitee koosoleku ajal toetab EL komitee ettepaneku koostamist, kui see on kooskõlas konventsiooniosaliste enamuse arvamusega.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel WCO nõukogus võetav seisukoht on sätestatud lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        „Uudsed“ tubakatooted ei ole harmoneeritud süsteemi käsitlevate arutelude kontekstis tingimata identsed nendega, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127 29.4.2014, lk 1) artikli 2 punktis 14 sätestatud „uudsete tubakatoodete“ määratlusega.

                     (2)

                        Alates HSi nomenklatuuri kasutuselevõtust 1988. aastal on seda muudetud viiel korral. Muudatused jõustusid 1996., 2002., 2007., 2012. ja 2017. aastal.

                     (3)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369 rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (4)

                        Otsus FCTC/COP8(22)

                     (5)

                        Rubriik 24.02: „Tubakast või tubakaasendajatest sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid“. Rubriik 24.03: „Muu töödeldud tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; „homogeenitud“ ja „taastatud“ tubakas; tubakaekstraktid ja -essentsid“.

                     (6)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (7)

                        EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis seoses harmoneeritud süsteemiga

               LISA

               EL peaks muutma oma esialgset seisukohta WHO/WCO ettepaneku poolt, mille sisuks on uudsete soojuse mõjul toimivate tubakatoodete klassifitseerimine koos teiste tubakatoodetega rubriiki 24.03, ning määratlema need objektiivselt tarbimisviisi kaudu, mis hõlmab soojendamist,
                  1
               kuna see on parim võimalus.

               EL tuletab meelde WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni, mille täieõiguslikud osalised on EL ja kõik liikmesriigid, ning otsust FCTC/COP8(22) uudsete ja kujunemisjärgus tubakatoodete kohta. EL tuletab meelde, et praegu toimub töö WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni raames, muu hulgas seoses uudsetest tubakatoodetest eralduvate ainete olemusega, ning et neid arengusuundi võib olla vaja käsitleda hilisemas etapis (HS2027 läbivaatamise käigus), kui on uusi tõendeid, mis on vajalikud selliste toodete objektiivsete omaduste ja tunnuste hindamiseks tollieesmärkidel.

               EL peaks siiski tunnistama, et töö HS 2022 tsüklis on liikunud suunas, mis erineb WCO/WHO ettepanekust. Eespool öeldut arvesse võttes ja selleks, et mitte takistada otsustusprotsessi:

               -
                     järgides HSi konventsiooni osalisriikide enamust, võib EL nõustuda muudatuse eelnõuga, mis on WCO HSi läbivaatamise allkomitees tehtud töö tulemus, ning

               -
                     peaks väljendama oma seisukohta kahe sõnastuse osas, mis on otsuse tegemise ootuses sulgudes.

               (1)Grupi 24 uue märkuse 2 puhul peaks toetama esimest sõnastust „2.- Rubriik 24.04 ei hõlma rubriikides 24.02 ja 24.03 nimetatud tooteid.“. Liit ei peaks toetama teatavate uudsete tubakatoodete klassifitseerimisel prioriteetsena rubriiki 24.04
                  2
               . Asjakohasem on piirata kõnealuse rubriigi kohaldamisala toodetega, mis on selles selgelt klassifitseeritud, nii et tubakatooted, mida võib klassifitseerida nii sellesse rubriiki kui ka grupi 24 muusse rubriiki (24.02
                  3
                või 24.03
                  4
               ), suunataks ümber nendesse teistesse rubriikidesse.

               (2)Grupi 24 uue märkuse 3 puhul ei toetata teksti „kas suits tekib või mitte“ lisamist. Viide suitsule võib tekitada segadust rubriikide 24.02 (ja 24.03) ja 24.04 toodete eristamise osas, kuna rubriigi 24.04 loomise algne eesmärk on hõlmata tooted, mida ei suitsetata traditsioonilisel viisil.

                     (1)

                        Dokument WCO NC2513B1a (lisa)

                     (2)

                        Uus rubriik 24.04 peaks hõlmama järgmist: „Tooted, mis sisaldavad tubakat, taastatud tubakat, nikotiini või tubaka või nikotiini asendajaid, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põlemata; muud nikotiini sisaldavad tooted, mis on mõeldud nikotiini imendumiseks inimorganismi“.

                     (3)

                        Rubriik 24.02: „Tubakast või tubakaasendajatest sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid“.

                     (4)

                        Rubriik 24.03: „Muu töödeldud tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; „homogeenitud“ ja „taastatud“ tubakas; tubakaekstraktid ja -essentsid“.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            2019/0054(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9451/1/14 REV 1

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 20192023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon

               Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (NEAFC konventsioon) eesmärk on NEAFC loomise teel tagada konventsioonialal (edaspidi „reguleerimispiirkond“) kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine. Konventsioon jõustus 17. märtsil 1982 ning seda muudeti 2004. ja 2006. aastal. Kuigi 2004. ja 2006. aasta muudatused jõustusid ametlikult 29. oktoobril 2013, lepiti (vastavalt Londoni deklaratsioonile) kokku, et neid tuleks rakendada ajutiselt alates nende vastuvõtmisest.

               Liit on NEAFC konventsiooni osaline, olles selle heaks kiitnud vastavalt nõukogu otsusele 81/608/EMÜ
                  1
               . 2004. ja 2006. aasta muudatused kiideti heaks nõukogu otsusega 2009/550/EÜ
                  2
               .

               2.2.Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon

               NEAFC on NEAFC konventsiooni alusel asutatud organ reguleerimispiirkonna kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. Komisjon võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmed, et optimaalselt kasutada tema pädevusvaldkonda kuuluvaid kalavarusid.

               NEAFC liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. NEAFC võtab otsused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega.

               2.3.NEAFC otsused

               NEAFC on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               NEAFC konventsiooni artikli 12 lõigete 1 ja 2 kohaselt jõustuvad meetmed 80 päeva pärast kuupäeva, mil NEAFC lepinguosalisi neist teavitab. Meede ei ole siduv lepinguosaliste suhtes, kes esitavad sellele vastuväite 50 päeva jooksul alates nende teavitamisest. Kui vastuväite esitavad rohkem kui kolmandik lepinguosalistest, ei ole ülejäänud lepinguosalised kohustatud vaidlustatud meedet rakendama.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               NEAFC puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 19. mai 2014. aasta otsusega 9451/1/14 REV 1, millega kehtestatakse liidu seisukoht NEAFCs ajavahemikul 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka NEAFC eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 9451/1/14 REV 1 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht NEAFCs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 9451/1/14 REV 1.

               Otsusega 9451/1/14 REV 1 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  3
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  4
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  5
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  6
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  7
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  8
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               NEAFC on lepinguga, st NEAFC konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktidel, mis NEAFC-l palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt NEAFC konventsiooni artiklile 12 on need rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju ELi õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  9
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  10
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  11
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta NEAFC konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 9451/1/14 REV 1, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0054 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9451/1/14 REV 1

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis 13. juuli 1981. aasta nõukogu otsusega 81/608/EMÜ
                  12
                NEAFC konventsiooni, millega loodi Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC). NEAFC konventsiooni 2004. ja 2006. aasta muudatused kiideti heaks nõukogu 5. märtsi 2009. aasta otsusega 2009/550/EÜ
                  13
               . Muudatused jõustusid ametlikult 29. oktoobril 2013, kuigi Londoni deklaratsiooni kohaselt lepiti kokku, et muudatusi kohaldatakse alates nende vastuvõtmisest kuni nende jõustumiseni ajutiselt.

               (2)NEAFC vastutab meetmete võtmise eest, mille eesmärk on tagada NEAFC konventsioonialal (edaspidi „reguleerimispiirkond“) kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  14
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  15
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  16
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  17
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel NEAFC koosolekutel ajavahemikuks 2019–2023, ning kehtetuks tunnistada nõukogu otsus, kuna NEAFC kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  18
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  19
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  20
               .

               (7)Praegu on NEAFC kohtumistel liidu nimel võetav seisukoht kehtestatud nõukogu otsusega 9451/1/14 REV 1
                  21
               . On asjakohane tunnistada otsus 9451/1/14 REV 1 kehtetuks ja asendada see uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (8)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu reguleerimispiirkonnas ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne NEAFC koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               NEAFC koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt NEAFC 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               19. mai 2014. aasta otsus 9451/1/14 REV 1 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsus 81/608/EMÜ Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).

                     (2)

                        Nõukogu 5. märtsi 2009. aasta otsus 2009/550/EÜ Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni paranduste, mis võimaldavad kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid, heakskiitmise kohta (ELT L 184, 16.7.2009, lk 12).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (11)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (12)

                        Nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsus Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).

                     (13)

                        ELT L 184, 16.7.2009, lk 12–15.

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (19)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (20)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (21)

                        Nõukogu 19. mai 2014. aasta otsus Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) võetava seisukoha kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9451/1/14 REV 1

               I LISA

               Liidu nimel Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb NEAFC raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) tagab, et NEAFC raames vastuvõetud meetmed on kooskõlas NEAFC konventsiooniga;

               c) tagab, et NEAFCs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995), kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua NEAFC reguleerimispiirkonnas võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab soovituste ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid NEAFC toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires, eelkõige edendab kooskõlastamist OSPARiga, mille osaline liit samuti on;

               k)edendab muude kui tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostöömehhanisme, mis sarnanevad tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessile.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist NEAFC poolt:

               a) reguleerimispiirkonnas kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine NEAFC poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks reguleerimispiirkonnas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed reguleerimispiirkonnas, et tagada NEAFCs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste kohased ohualdiste mereökosüsteemide kaitsemeetmed reguleerimispiirkonnas, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               f) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               g)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               h)vajaduse korral ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige nendega, kes tegelevad kalavarude majandamisega samas piirkonnas;

               i) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad NEAFC allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni koosolekutel võetava

               liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne NEAFC iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne NEAFC komisjoni iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui NEAFC koosoleku käigus (sh kohapeal) ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.