				|

		52014PC0317

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS meetmete kohta, mida liit võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (kodifitseeritud tekst) /* COM/2014/0317 final - 2014/0163 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik
õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see
on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks
talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel
tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2],
rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel
ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 23. juuli 2001 aasta määrus EÜ nr 1515/2001,
meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi
aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus
on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on
tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse määrus EÜ nr 1515/2001 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu
Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on
antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud
tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê 1515/2001
(kohandatud)
2014/0163 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
meetmete kohta, mida Ö liit Õ võib võtta pärast
WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste
meetmete kohta (kodifitseeritud tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle
artikli Ö 207 lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrust EÜ nr 1515/2001[6] on oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus
kodifitseerida.
ê 1515/2001
põhjendus 1 (kohandatud)
(2)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1225/2009[8]
võeti vastu ühised eeskirjad kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed.
ê 1515/2001
põhjendus 2 (kohandatud)
(3)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 597/2009[9]
võeti vastu ühised eeskirjad kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed.
ê 1515/2001
põhjendus 3
(4)       Maailma Kaubandusorganisatsiooni
(WTO) asutamislepingu (Marrakeši leping) alusel sõlmiti vaidluste lahendamist
reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe (edaspidi “käsituslepe”).
Vastavalt käsitusleppele loodi vaidluste lahendamise organ (edaspidi “VLO”).
ê 1515/2001
põhjendus 4 (kohandatud)
(5)       Selleks et Ö Liit Õ saaks vajaduse
korral viia määruse (EÜ) nr 1225/2009 või määruse (EÜ) nr 597/2009 kohaselt
võetud meetmed vastavusse VLO ettekandes esitatud soovituste ja otsustega, tuleb
ette näha erisätted.
ê 1515/2001
põhjendus 5 (kohandatud)
(6)       Ö Komisjon Õ võib pidada
otstarbekaks määruse (EÜ) nr 1225/2009 või määruse (EÜ)
nr 597/2009 kohaselt võetud meetmete, sealhulgas käsitusleppe kohase
vaidluste lahendamise käigus käsitlemata meetmete tühistamist ja muutmist või
muude erimeetmete kehtestamist, et võtta arvesse VLO ettekandes esitatud
juriidilisi tõlgendusi. Lisaks sellele peaks Ö komisjonil Õ olema võimalik sellised
meetmed vajaduse korral peatada või läbi vaadata.
ê 1515/2001
põhjendus 6
(7)       Käsitusleppe kohaldamiseks ei
ole seatud tähtaegu. VLO ettekannetes sätestatud soovitustel ei ole
tagasiulatuvat mõju. Seega on otstarbekas täpsustada, et kui ei ole sätestatud
teisti, kohaldatakse kõik käesoleva määruse kohaselt võetud meetmed alates
nende jõustumise kuupäevast ja seega ei saa nende põhjal hüvitada enne
kõnealust kuupäeva sisse nõutud tollimakse.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 7 (kohandatud)
(8)       Ö Käesoleva määruse Õ
rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi meetmete vastuvõtmiseks pärast Ö VLO Õ vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja
subsiidiumivastaste meetmete kohta. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[10].
(9)       Meetmete
peatamiseks piiratud ajavahemiku jooksul tuleks kasutada nõuandemenetlust,
arvestades nende meetmete toimet,
ê 1515/2001
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 7 alapunkt 1
Artikkel 1
1. Kui VLO võtab vastu ettekande, mis käsitleb
määruse (EÜ) nr 1225/2009, nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 või
käesoleva määruse kohast liidu meedet (edaspidi „vaidlustatud meede”), võib
komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega
võtta ühe või mitu järgmist meedet, mida ta peab asjakohaseks:
a)           vaidlustatud meetme tühistamine või
muutmine või
b)           teatavas olukorras vajalikuks
peetavate muude erimeetmete vastuvõtmine, et viia liidu meetmed vastavusse
ettekandes esitatud soovituste ja otsustega.
2. Selleks et võtta lõike 1 alusel
meetmeid, võib komisjon nõuda, et huvitatud isikud esitaksid kogu teabe, mis on
vajalik vaidlustatud meetme võtmisele eelnenud uurimise käigus saadud teabe
täiendamiseks.
3. Kui enne lõike 1 alusel meetmete
võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis
algatab selle läbivaatuse komisjon. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui
ta otsustab algatada läbivaatuse.
4. Kui vaidlustatud või muudetud meetme
rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt kooskõlas
artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkti 7 alapunkt 2
Artikkel 2
1. Lisaks sellele võib komisjon võtta kõiki
artikli 1 lõikes 1 nimetatud meetmeid, et vajaduse korral arvestada
VLO ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste
tõlgendustega.
2. Selleks et võtta lõike 1 alusel
meetmeid, võib komisjon nõuda, et huvitatud isikud esitaksid kogu teabe, mis on
vajalik mittevaidlustatud meetme võtmisele eelnenud uurimise käigus saadud
teabe täiendamiseks.
3. Kui enne lõike 1 alusel meetmete
võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis
algatab selle läbivaatuse komisjon. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui
ta otsustab algatada läbivaatuse.
4. Kui vaidlustamata või muudetud meetme
rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt, toimides
kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
ê 1515/2001
Artikkel 3
Kõik käesoleva määruse kohaselt kehtestatud
meetmeid kohaldatakse alates nende jõustumise kuupäevast ja nende põhjal ei saa
hüvitada enne kõnealust kuupäeva sisse nõutud tollimakse, kui ei ole sätestatud
teisiti.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkti 7 alapunkt 3
Artikkel 4
1. Komisjoni abistab määruse (EÜ)
nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 7 alapunkt 4
Artikkel 5
Komisjon lisab määruse (EÜ)
nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule
esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse
iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.
ê
Artikkel 6
Määrus (EÜ) nr 1515/2001 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud
vastavustabeliga.
ê 1515/2001
(kohandatud)
Artikkel 7
Käesolev
määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu 23. juuli 2001 aasta määrus (EÜ)
nr 1515/2001, meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste
lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10).
[7]               Vt lisa I.
[8]               Nõukogu
määrus (EÜ) nr 1225/2009 30. november 2009 kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 343,
22.12.2009, lk 51).
[9]               Nõukogu määrus (EÜ)
nr 597/2009, 11. juuni 2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 188,
18.7.2009, lk 93).
[10]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus
muudatuste loeteluga
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1515/2001 ELT L 201, 26.7.2001, lk 10) ||   ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 7
______________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 1515/2001 || Käesolev määrus
 Artiklid 1, 2 ja 3 || Artiklid 1, 2 ja 3
 Artikkel 3a || Artikkel 4
 Artikkel 3b || Artikkel 5
 – || Artikkel 6
 Artikkel 4 || Artikkel 7
 – || I lisa
 – || II lisa
_____________


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0523

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1659/2005, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2008/0523 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.8.2008KOM(2008) 523 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1659/2005, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”)) kohaldamist. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1659/2005, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on juba antud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 21. detsembril 2007 uut eksportijat käsitleva läbivaatamisega seotud uurimise seoses dumpinguvastaste meetmetega, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. Kuigi uurimine kinnitas, et taotleja on tõeline uus eksportija, leiti, et taotleja ei teinud täielikku koostööd, sest ei olnud õigeaegselt teatanud kahest temaga seotud äriühingust. Teavet nende äriühingute kohta saadi alles uurimise hilisemas järgus, mistõttu ei olnud komisjonil võimalik esitatud teavet kontrollida. Üks kõnealustest äriühingutest tegeles teatavate magneesiumoksiidtelliste müügiga ning teine oli magneesiumoksiidtelliste tulevane tootja. Seega ei olnud võimalik hinnata taotleja kõlblikkust individuaalse tollimaksumäära kehtestamiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse taotleja suhtes esialgse uurimise käigus kindlaks määratud jääktollimaksu kohaldamist. Seoses sellega tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku ja lõpetaks juhtumi käsitlemise ilma esialgset uurimist muutmata. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel. |Kõnealuse meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Märget selle kohta, et ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus on võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1659/2005, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:2.  MENETLUS3.  Kehtivad meetmed4.  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1659/2005 (edaspidi „algmäärus”), millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes[2]. Kehtivad meetmed sisaldavad väärtuselist tollimaksu määra 39,9 %, välja arvatud kuue esialgses määruses selgelt välja toodud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.5.  Läbivaatamise taotlus6.  Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, äriühingult Yingkou Dalmond Refractories Co Ltd. (edaspidi „taotleja”) taotluse uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 11 lõikele 4. Nimetatud taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi Hiina eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse magneesiumoksiidtelliste suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Lisaks väitis taotleja, et ta ei olnud esialgse uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2003 – 31. märtsini 2004) magneesium-oksiidtelliseid eksportinud, kuid oli neid ühendusse eksportinud pärast kõnealuse perioodi lõppu.7.  Läbivaatamise algatamine uue eksportija suhtes8.  Komisjon tutvus taotleja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast ühenduse tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1536/2007[3] taotleja suhtes määruse (EÜ) nr 1659/2005 läbivaatamise.9.  Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1536/2007 tühistati taotleja toodetud ja ühendusse eksportimiseks müüdud magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1659/2005 kehtestatud 39,9 % suurune dumpinguvastane tollimaks. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.10.  Vaatlusalune toode ja samasugune toode11.  Vaatlusalust toodet on kirjeldatud esialgses määruses kui Hiinast pärit keemiliselt seotud põletamata magneesiumoksiidtellised, mille magneesiumoksiidi komponent sisaldab vähemalt 80 % magneesiumoksiidi ning mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ja ex 6815 99 90 (TARICi koodid 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 ja 6815 99 90 20) alla.12.  Samasugune toode on seega sama toode, mida on määratletud esialgses määruses.13.  Asjaomased isikud14.  Komisjon teatas ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.15.  Komisjon saatis taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon püüdis kontrollida kõiki dumpingu kindlakstegemiseks vajalikke andmeid ning tegi kontrollkäike taotleja tööruumidesse ja järgmistesse koostööd tegevatesse seotud äriühingutesse Hiinas:16.  Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (taotleja),17.  Liaoning Qunyi Group Refractories Co. Ltd. (emaettevõtja),18.  Yingkou Guangshan Refractories Co. Ltd. (seotud tootja),19.  Dalian Dalmond Trading Co. Ltd. (seotud eksportija).20.  Uurimisperiood21.  Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”).22.  UURIMISE TULEMUSED23.  Uue eksportija vastavus tingimustele24.  Ühenduse tööstusharu väitis, et taotleja eksportis vaatlusalust toodet ühendusse juba 2004. aastal ja kinnitas oma väidet erinevate veebilehekülgede ja kataloogidega, kus taotleja nimetas müüki Euroopa Ühendusse. Kuid neis dokumentides ei olnud konkreetselt nimetatud vaatlusalust toodet ega ekspordi kuupäeva ning taotleja ja temaga seotud äriühingute müügireskontro kontrollimine ei andnud tõendeid sellise ekspordi kohta. Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi vältel eksportinud ning et ta alustas eksportimist ühendusse alles pärast kõnealust ajavahemikku.25.  Lisaks suutis taotleja esitada piisavad tõendid selle kohta, et tal puuduvad otsesed või kaudsed sidemed Hiina eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.26.  Sellest tulenevalt kinnitati, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 tuleb äriühing lugeda „uueks eksportijaks”.27.  Turumajanduslik kohtlemine28.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina päritoluga importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimused, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:29.  majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;30.  äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;31.  endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kantud ühtki märkimisväärset moonutust;32.  pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;33.  valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.34.  Taotleja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.35.  Uurimise käigus esitas taotleja mitu temaga seotud äriühingute turumajandusliku kohtlemise taotlust. Pärast taotluste analüüsimist valis komisjon vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud äriühingute kontrollimiseks välja neli turumajandusliku kohtlemise taotlust. Need äriühingud on loetletud käesoleva määruse põhjenduses 8. Uurimise lõppjärgus leiti siiski, et taotleja oli seotud veel ühe vaatlusaluse toote tootjaga ja ühe eksportijaga, kes asusid Hiinas. Need äriühingud ei olnud täitnud eraldi turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ning seega ei olnud võimalik anda hinnangut kogu rühmale, mille raames taotleja tegutseb.36.  Komisjonil on tavaks kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus enamsoodustatud individuaalse tollimaksumäära rakendamise puhul ühe äriühingu suhtes suunab äriühingute rühm oma müügi läbi selle seotud äriühingu. Seepärast peavad kõik tütarettevõtjad või muud seotud äriühingud, kes on vaatlusaluse toote tootjad ja/või müüjad, esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, et oleks võimalik kontrollida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimuste täitmist. See, et taotleja jätab nende äriühingute olemasolust teatamata, on juba piisav põhjus, et järeldada, et rühma kui terviku vastavust kõikidele turumajandusliku kohtlemise tingimustele ei ole võimalik kindlaks teha.37.  Samas tuleks märkida, et uurimine näitas, et turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi esitanud äriühingute rühma neljast liikmest täitis vaid üks äriühing kõik turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused. Ülejäänud kolm äriühingut ei vastanud põhjenduses 13 nimetatud tingimustest esimesele kolmele.38.  Emaettevõtja ei tõestanud riigipoolse sekkumise puudumist. Esiteks ei olnud võimalik kindlaks teha äriühingusse 2001. aastal kaasatud kapitali allikat ning kapitali importi tõendavad raamatupidamisdokumendid ei sobinud omavahel kokku (esimene tingimus). Teiseks ei tõestanud kõnealune äriühing, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis koostatakse ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Eelõige puudusid äriühingul eraldi auditeeritud majandusaasta aruanded. Kõnealusel äriühingul olid vaid auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanded, mis olid koostatud spetsiaalselt ühe võlanõudja taotluse põhjal. Lisaks ilmnes üksikutes auditeerimata raamatupidamisaruannetes mitmeid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõuete rikkumisi seoses põhivarade ja amortisatsiooni, teatavate varade raamatupidamisarvestusse kandmise ja teatavate varade ümberhindamisega (teine tingimus).39.  Taotleja ei tõestanud, et riik ei sekku tema tegevusse. Eelkõige seetõttu, et tema põhikiri, mis oli edastatud riiklikele ametiasutustele äritegevuseks loa saamiseks, sisaldas siseturul kehtivaid müügipiiranguid. Lisaks ei suutnud äriühing esitada energiavarustuslepingut (esimene tingimus). Teiseks ei tõestanud äriühing, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis koostatakse ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (teine tingimus). Lõpuks ei tõestanud äriühing, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kantud ühtki märkimisväärset moonutust, eelõige seetõttu, et kõik tema esialgsed varad ei olnud hinnatud sõltumatult, samuti oli ta saanud kasu märkimisväärsetest maksusoodustustest (kolmas tingimus).40.  Kolmas äriühing ei suutnud tõestada, et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse turusituatsioonist lähtudes, riigi märkimisväärse sekkumiseta ning et tehtud kulutused peegeldavad turuväärtust (esimene tingimus). Teiseks ei tõestanud kõnealune äriühing, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis koostatakse ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega: leiti mitmeid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõuete rikkumisi seoses tulude hilise raamatupidamisarvestusse kandmisega ning vigadega põhivarade amortisatsiooni arvestamisel (teine tingimus). Lisaks sellele ei tõestanud äriühing, et tema puhul ei ole endisest mitteturumajanduslikust süsteemist üle kantud ühtki märkimisväärset moonutust, eelkõige seetõttu, et kõiki äriühingu esialgseid varasid ei hinnatud sõltumatult (kolmas tingimus).41.  Lähtudes eespool esitatud faktidest ja kaalutlustest ei saa taotleja ega rühma suhtes, mille raames ta tegutseb, turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.42.  Ühenduse tööstusharule, taotlejale ja eksportiva riigi ametiasutustele anti võimalus kommenteerida turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldusi. Kommentaare esitas üksnes taotleja.43.  Kõigepealt väitis taotleja, et põhjenduses 15 mainitud kahel äriühingul, kelle olemasolust saadi teada alles uurimise lõppjärgus, ei olnud vaja turumajandusliku kohtlemise taotlust esitada. Taotleja arvates pidid uurimisperioodi jooksul esitama turumajandusliku kohtlemise taotlused vaatlusaluse toote valmistajad ja sellega kauplejad. Kaks kõnealust äriühingut ei tegelenud vaatlusaluse toote valmistamise ega müügiga uurimisperioodi jooksul ega sellest väljapoole jääval ajal, sest seotud eksportija oli likvideeritud 2008. aasta alguses ja seotud tootja ei olnud uurimisperioodi ajal veel täielikult tegutsemisvõimeline, sest tal puudus tootmisluba.44.  Seoses sellega tuletatakse meelde, et taotlejale anti võimalus esitada turumajandusliku kohtlemise taotlused, mida ta enamiku seotud äriühingute puhul ka tegi. Kuid siiski jättis ta määratud tähtajaks teatamata kahe kõnealuse äriühingu olemasolu, nagu on selgitatud põhjendustes 25 ja 26.45.  Komisjon avastas väidetavalt likvideeritud eksportija vahetult enne oma kontrollkäiku Hiinasse ning selle olemasolu kinnitas ka taotleja. Kõnealune äriühing ei olnud esitanud oma turumajandusliku kohtlemise taotlust ning vaatamata komisjoni nõudmisele ei esitanud taotleja raamatupidamisdokumente ega muid olulisi andmeid, mis oleksid aidanud välja selgitada, millega kõnealune äriühing uurimisperioodi ajal täpselt tegeles. Seetõttu ei saanud komisjon kindlalt väita, et kõnealune äriühing ei olnud uurimisperioodi ajal kaasatud vaatlusaluse toote müüki.46.  Seotud tootja olemasolust teatati komisjonile kontrollkäigu ajal Hiinasse ja kuna kõnealune tootja asus teises provintsis, puudus komisjonil võimalus kohapeal kontrollida, millega nimetatud äriühing tegelikult tegeleb ning kas ta ei ole tegelikult juba alustanud vaatlusaluse toote tootmist. Leiti, et kuigi äriühing ei ole veel tootmisluba saanud, hõlmab talle 2007. aastal (uurimisperioodi ajal) antud äritegevusluba ka vaatlusaluse toote valmistamist. Seega oleks kõnealune seotud tootja pidanud esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse.47.  Kuna kõnealusest kahest äriühingust ei teatatud ja nende turumajandusliku kohtlemise taotlusi ei esitatud, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida nende tegevuse kohta hiljem esitatud teavet ega hinnata äriühingute rühma vastavust turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks kehtestatud tingimustele.48.  Lisaks väitis taotleja, et emaettevõtjat ei oleks pidanud turumajandusliku kohtlemise uurimisse kaasama, kuna see ei ole vaatlusaluse toote valmistaja ega eksportija.49.  Emaettevõte teostab kontrolli temaga seotud äriühingute, sealhulgas ka nende vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üle. Seega, kui leitakse, et emaettevõtja ei järgi turumajanduse põhimõtteid, mõjutab see otseselt kogu rühma. Uurimine tõestas, et emaettevõtjal olid tugevad sidemed tütarettevõtjatega, eriti taotlejaga ja vaatlusaluse tootega tegeleva rühma veel ühe koostööd tegeva äriühinguga. Nimetatud äriühingute vahel oli toimunud palju tehinguid. Lisaks sellele ei olnud nende varad ja üldkulud selgelt eraldatud. Pealegi teatas emaettevõtja kontrollkäigu ajal oma kavatsusest hakata tulevikus valmistama magneesiumoksiidtelliseid, milleks tal äritegevusloa alusel on täielik õigus. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.50.  Taotleja tunnistas, et põhjenduses 20 osutatud äriühing ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, kuid nõudis, et seda äriühingut ei loetaks enam tootjaks, kuna praegu on tema tootmisruumid renditud ühele seotud tootjale.51.  Seoses sellega leiti, et kõnealune äriühing võib tulevikus mis tahes ajahetkel iseseisvalt tootmist jätkata. Seetõttu tuli kõnealune nõue tagasi lükata.52.  Taotleja jätkas nõuete esitamist, esitades uusi üksikasju, mis väidetavalt tõestasid, et põhjenduses 19 nimetatud äriühing vastab kõikidele turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Neid väiteid kirjeldatakse ja neid arutatakse allpool lähemalt.53.  Esimese tingimuse kohta väitis taotleja, et põhikirjas sisalduvad piirangud on lihtsalt erakokkulepped aktsionäride vahel, millesse riik ei sekku. Lisaks väitis taotleja, et Hiina lepinguõigusega ei nähta ette energiavarustuse kohta kirjaliku lepingu sõlmimist.54.  Sellega seoses märgitakse, et Hiina äriühinguõigusega nähakse ette, et äriühingu põhikiri on siduv äriühingu, aktsionäride, direktorite, inspektorite ja kõrgema astme juhtide jaoks. Ühtlasi peab põhikirja ja mis tahes selles tehtava muudatuse registreerima riiklik ametiasutus. Vastupidiselt taotleja väidetele leiti, et Hiina lepinguõiguses viidatakse selgesõnaliselt energia tarne- ja kasutuslepingutele ning et see sisaldab selgesõnalisi sätteid ka nende lepingute sisu kohta. Seetõttu lükati esimest tingimust käsitlev nõue tagasi.55.  Seoses teise tingimusega esitas taotleja dokumendid, mis väidetavalt kinnitavad, et raamatupidamises avastatud puudused, eeskätt need, mis käsitlevad seotud äriühingutega tehtud tehinguid, kõrvaldati hiljem 2008. aasta aprillis ning taotleja väitis, et seega on teine tingimus täidetud.56.  Sellega seoses märgitakse, et mis tahes meetmed, mida väidetavalt rakendati 2008. aastal, ei saa muuta seda tõsiasja, et taotleja turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud raamatupidamisdokumendid ei olnud usaldusväärsed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 19. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.57.  Seoses kolmanda tingimusega väitis taotleja, et turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud kapitalikontrolli aruanne peaks olema piisav materjal tema varade hindamiseks. Veel väitis taotleja, et käesoleva dumpinguvastase uurimise raames ei tohiks maksusoodustusi arvesse võtta, kuna see teema on oluline üksnes subsiidiumitevastase uurimise puhul.58.  Märgitakse, et uurimise käigus leiti, et kapitalikontrolliaruandes olid vead ja seega ei saa seda pidada usaldusväärseks sõltumatuks alusdokumendiks varade hindamisel. Seoses maksusoodustustega, mida taotleja sai, leiti, et need moonutavad oluliselt äriühingu finantsolukorda ning avaldavad seega mõju ka turumajandusliku kohtlemise tingimusele. Seepärast tuleb kolmandat tingimust käsitlevad nõuded tagasi lükata.59.  Eespool öeldule tuginedes jättis komisjon oma järeldused tingimuste üks kuni kolm osas muutmata. Seega on tõendatud, et taotleja ja rühma suhtes, mille raames ta tegutseb, ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.60.  Individuaalne kohtlemine61.  Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad näidata, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:62.  täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;63.  ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;64.  suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;65.  valuutavahetuskursside arvestust teostatakse turukursside alusel;66.  riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.67.  Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, individuaalset kohtlemist.68.  Nagu on selgitatud põhjenduses 16, on komisjonil tavaks kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab individuaalse kohtlemise tingimusi. Nagu on näidatud põhjenduses 15, oli taotlejaga uurimisperioodi jooksul seotud veel üks täiendav tootja ja üks eksportija, kes ei teinud kõnealuse uurimise käigus koostööd. Seega ei ole võimalik otsustada, kas need äriühingud täidavad individuaalse kohtlemise tingimusi.69.  Seetõttu otsustati taotleja suhtes mitte kohaldada ei individuaalset ega turumajanduslikku kohtlemist.70.  Taotlejale, eksportiva riigi ametiasutustele ja huvitatud isikutele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Kommentaare esitas üksnes taotleja.71.  Esiteks kordas taotleja oma nõuet, et nii turumajandusliku kui ka individuaalse kohtlemise uurimine peaks keskenduma üksnes nendele äriühingutele, kes tegelesid uurimisperioodi jooksul vaatlusaluse toote valmistamise ja sellega kauplemisega; samuti väitis ta, et need kaks äriühingut, kes koostööd ei teinud, ei tegelenud vaatlusaluse toote valmistamise või müügiga. Lisaks väitis taotleja, et komisjoni ametnikud said kontrollkäigul olles kõik vajalikud andmed, et hinnata kahe mitte koostööd tegeva äriühingu individuaalset kohtlemist.72.  Esimese nõude kohta märgitakse, et kuna kaks kõnealust äriühingut ei teinud koostööd, ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik kontrollida, millega nad täpselt tegelevad, nagu on ka märgitud põhjenduses 15. Seetõttu ei tõestanud taotleja, et kaks koostööd mittetegevat äriühingut ei tegelenud uurimisperioodi ajal kõnealuse toote valmistamise ega müügiga. Ühtlasi märgitakse, et kõik tootja tegevused uurimisperioodi ajal peavad olema kaasatud rühma tegevuse hindamisse põhjustel, mida on selgitatud eeskätt põhjenduses 16. Seega jääb komisjon arvamusele, et need kaks äriühingut oleksid pidanud uurimisperioodi ajal tegema koostööd.73.  Nagu on märgitud põhjendustes 24–27, oli kontrollkäigu ajal saadud teave ebapiisav kahe koostööd mittetegeva äriühingu individuaalse kohtlemise hindamiseks. Pealegi ei esitatud seda teavet individuaalset kohtlemist käsitlevate nõuete esitamisele kehtestatud tähtajaks, vaid nii hilja, et komisjon ei saanud enam teabe õigsust kontrollida. Seepärast tuli nimetatud väide tagasi lükata.74.  Lisaks väitis taotleja, et komisjoni praegune individuaalse kohtlemise tingimuste kontrollimise praktika on vastuolus Maailma Kaubandusorganisatsiooni dumpinguvastase kokkuleppe artikli 2 lõikega 3, kuigi see kokkulepe peaks olema EÜ õiguse lahutamatu osa.75.  Kuna kõnealused kaks seotud äriühingut ei teinud koostööd, ei kontrollitud käesoleva uurimise raames enam täiendavalt individuaalse kohtlemise kriteeriume ning seega oli nende vastavus Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele käesoleva juhtumi puhul ebaoluline. Seepärast ei ole seda nõuet võimalik täiendavalt kaaluda.76.  Eespool esitatud faktidele ja kaalutlustele toetudes kinnitatakse, et taotleja ja rühma suhtes, mille raames ta tegutseb, ei saa individuaalset kohtlemist kohaldada.77.  KOKKUVÕTE78.  Käesoleva uurimise eesmärk oli kindlaks teha taotleja individuaalne dumpingumarginaal, mis väidetavalt erines kehtivast jääkmarginaalist, mida kohaldatakse Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Taotlus põhines peamiselt väitel, et taotleja täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi.79.  Kuna uurimise kõigus jõuti eelkõige järeldusele, et taotlejaga seotud tootja ja eksportija koostöö puudumise tõttu ei saa taotleja suhtes kohaldada ei turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist, siis ei saanud komisjon kindlaks teha, et taotleja individuaalne dumpingumarginaal erineb tõepoolest esialgsel uurimisel kindlaks määratud dumpingu jääkmarginaalist. Seetõttu tuleks taotleja taotlus tagasi lükata ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine lõpetada. Järelikult tuleks kõnealuse taotleja puhul jätta kehtima esialgsel uurimisel kindlaks tehtud dumpinguvastase jääktollimaksu määr 39,9 %.80.  TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD81.  Et läbivaatamise tulemusena tuvastati asjaomase äriühingu puhul dumping, tuleks kõnealuse äriühingu suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks tagasiulatuvalt sisse nõuda ka vaatlusealuse toote impordilt, mis kuulub registreerimisele vastavalt määruse (EÜ) nr 1536/2007 artiklile 3.82.  MEETMETE AVALIKUSTAMINE JA KEHTIVUS83.  Asjaomast äriühingut teavitati nendest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavandati kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tema kaupade impordi suhtes ühendusse, ning anti võimalus esitada märkusi.84.  Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1659/2005 kehtivuse lõppemise tähtaega, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 185.  Käesolevaga lõpetatakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 1536/2007 algatatud uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ning kehtestatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1536/2007 artiklis 1 määratletud impordi suhtes dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1659/2005 artiklile 1 „kõigi muude äriühingute” suhtes Hiina Rahvavabariigis.86.  Dumpinguvastast tollimaksu, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 1659/2005 artiklile 1 kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” suhtes Hiina Rahvavabariigis, kohaldatakse alates 22. detsembrist 2007 magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 536/2007 artiklile 3.87.  Tolliasutused peavad lõpetama komisjoni määruse (EÜ) nr 1536/2007 artikli 3 kohase impordi registreerimise.88.  Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates 22. detsembrist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 267, 12.10.2005, lk 1.[3] ELT L 337, 21.12.2007, lk 42.


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0195

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.4.2009KOM(2009) 195 lõplik2009/0058 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend  SELETUSKIRI1.  Ajavahemiku 2007–2013 välistegevuse rahastamisvahendite reformi jooksul asendatakse rohkem kui 30 eri õigusakti seitsme uue õigusaktiga ning ühe osana reformist kehtestati 15. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1717/2006 (edaspidi „määrus”) stabiliseerimisvahend, mis võimaldab ühendusel reageerida kriisiolukordadele ja tekkivatele kriisiolukordadele kooskõlastatult ja integreeritult, kasutades selleks ühte õigusakti ja lihtsustatud otsustamismenetlust.2.  Määruse rakendamise hindamisel vastavalt artiklile 25 võib teha ka ettepanekuid, juhul kui komisjon on läbivaatamise jooksul jõudnud otsusele, et määrust on vaja muuta. See on nii stabiliseerimisvahendi puhul.3.  Stabiliseerimisvahendi määruse vastuvõtmisel 15. novembril 2006 võtsid nõukogu ja komisjon vastu ühisavalduse, milles nad nõustuvad, et „ühtegi käesoleva määruse sätet ei tõlgendata kohtuasjas 91/05 võetud seisukohti mõjutavatena. Kuni Euroopa Kohus nimetatud kohtuasja menetleb, ei püüa komisjon võtta meetmeid artikli 3 lõike 2 punkti i alusel. Nõukogu ja komisjon nõustuvad, et määruse (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) artiklis 25 sätestatud läbivaatamise kohaselt vaadatakse komisjoni ettepaneku alusel asjakohaselt läbi artikli 3 lõike 2 punkti i reguleerimisala, lähtudes Euroopa Kohtu otsuse kohtuasjast C-91/05 (komisjon v . nõukogu).”[1]4.  20. mail 2008 tühistas Euroopa Kohus nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsuse 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga (edaspidi „Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kohtuasi”)[2]. Kohus otsustas, et ühendus võib rakendada väike- ja kergrelvade leviku vastaseid meetmeid arengukoostöö poliitika alusel.5.  Vastavalt nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele on seega vaja teha ettepanek artikli 3 lõike 2 punkti i läbivaatamise kohta, et viia see vastavusse Euroopa kohtu praktikaga. Samal põhjusel tuleb läbi vaadata artikli 4 lõike 1 punkt a, mis käsitleb abi võitluseks ebaseadusliku kaubanduse vastu, nii et see sisaldaks otseselt viidet „väike- ja kergrelvadele”.6.  Määruse artikli 17 alusel ei saa partnerid arenenud riikidest väljaspool ELi ja EMPd osaleda abimeetmetes kriisieelse ja -järgse suutlikkuse (kriisivalmiduse) suurendamiseks määruse artikli 4 lõike 3 alusel. Seega partnerid, kes võivad osaleda kriisiolukordadele reageerimise meetmetes vastavalt määruse artiklile 3 ei saa osaleda kriisivalmiduse suurendamise meetmetes vastavalt artiklile 17. Selline ebajärjekindlus raskendab märkimisväärselt artikli 4 lõike 3 eesmärkide täitmist. Seetõttu tehakse ettepanek, et artikli 4 lõike 3 kohaste hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil oleks võimalik osaleda üldistel alustel, nagu see juba on artikli 3 kohaste meetmete puhul vastavalt artikli 17 lõikele 4, ning viia kriisiolukordadele reageerimiseks antavas abis osalemist ja päritolureegleid käsitlevad sätted kooskõlla kriisivalmidust käsitlevate sätetega.7.  Määruse artiklis 24 on sätestatud, et artikli 4 lõike 1 kohastele meetmetele ei eraldata üle 7 % üldisest võrdlussummast. Kuid rahastamispaketi osa, mis on ette nähtud artikli 4 lõike 1 kohastele meetmetele, on osutunud ebapiisavaks ja seda on vaja suurendada, sest artikli 4 lõige 1 hõlmab paljusid valdkondi ja isegi mitmesihiliste programmide puhul on ainult väheseid võimalik olemasolevate nappide ressursside raames tõhusalt hallata. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kriitilise tähtsusega infrastruktuuri ja rahvatervist ohustava olukorra ning piirkondadeülestele ohtudele ülemaailmsel tasandil reageerimise küsimustes on vaja laiaulatuslikumaid meetmeid, millel oleks tegelik mõju ning mis oleksid nähtavad ja usaldusväärsed. Lisaks sellele on selliste piirkondadeüleste meetmete väljatöötamiseks, mis täiendaksid riiklikke ja piirkondlikke rahastamispakette, vaja piisavaid rahastamisvahendeid, et saavutada kriitiline mass. Senised eelarveassigneeringud (2007. aastal 9 miljonit eurot, 2008. aastal 10 miljonit eurot ja 2009. aastal 13 miljonit eurot) ja määruse artiklis 24 sätestatud 7 % ülemmäär ei võimalda kõnealuste eesmärkide täitmist. Seetõttu tehakse ettepanek suurendada artikli 4 lõike 1 kohastele meetmetele eraldatavat ülemmäära 7 %-lt 10 %-le.2009/0058 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahendEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1 ja artiklit 181a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend)[4] eesmärk on võimaldada ühendusel reageerida kriisiolukordadele ja tekkivatele kriisiolukordadele kooskõlastatult ja integreeritult, kasutades selleks ühte õigusakti ja lihtsustatud otsustamismenetlust.(2) Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artiklis 25 sätestatud läbivaatamise kohaselt võib teha ettepanekuid määruse muutmiseks.(3) Määrus (EÜ) nr 1717/2006 tuleb kooskõlla viia Euroopa Ühenduste Kohtu (suurkoja) 20. mai 2008. aasta otsusega (kohtuasjas C-91/05), mille kohaselt võib ühendus rakendada meetmeid võitluseks väike- ja kergrelvade leviku, ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu arengukoostöö poliitika ja seega määruse (EÜ) nr 1717/2006 alusel.(4) Artikli 4 lõikes 3 sätestatud eesmärkide saavutamist ja järjekindlust tuleks parandada, võimaldades artikli 4 lõike 3 kohaste hanke- ja toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel, nagu see on artikli 3 kohaste meetmete puhul, ja viia kriisiolukordadele reageerimiseks antavas abis osalemist ja päritolureegleid käsitlevad sätted kooskõlla kriisivalmidust käsitlevate sätetega.(5) Artiklis 24 sätestatud ülemmäär rahastamispaketist, mida võib eraldada artikli 4 lõike 1 kohastele meetmetele, on osutunud ebapiisavaks ja seda tuleks suurendada. Kõnealune säte hõlmab paljusid valdkondi ja isegi mitmesihiliste programmide puhul on ainult väheseid võimalik olemasolevate nappide ressursside raames tõhusalt hallata. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kriitilise tähtsusega infrastruktuuri ja rahvatervist ohustava olukorra ning piirkondadeülestele ohtudele ülemaailmsel tasandil reageerimise küsimustes on vaja laiaulatuslikumaid meetmeid, millel oleks tegelik mõju ning mis oleksid nähtavad ja usaldusväärsed. Lisaks sellele on selliste piirkondadeüleste meetmete väljatöötamiseks, mis täiendaksid riiklikke ja piirkondlikke rahastamispakette, vaja piisavaid rahastamisvahendeid, et saavutada kriitiline mass. Üldisest rahastamispaketist eraldatav ülemmäära artikli 4 lõike 1 kohastele meetmetele tuleks suurendada 7 %-lt 10 %-le, et võimaldada paremini täita artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke.(6) Et käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja meetmete ulatuse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1717/2006 muudetakse järgmiselt.1) Artikli 3 lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:„i) meetmete toetamine, et võidelda ühenduse koostööpoliitika ja selle eesmärkide raames väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu; selline toetus võib hõlmata ka uurimistegevust, ohvriabi, üldsuse teadlikkuse parandamist ja õigus- ning haldusalase asjatundlikkuse ja heade tavade arendamist.”.2) Artikli 4 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:„a) nende õiguskaitse- ja kohtuorganite ning tsiviilametkondade suutlikkuse suurendamine, kes osalevad võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, muu hulgas võitluses ebaseadusliku inim-, uimasti-, tulirelvade, väike- ja kergrelvade ning lõhkeainete kaubanduse vastu, samuti ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusas kontrollis.”.3) Artikli 17 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:„4. Artiklis 6 osutatud eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide puhul ning meetmete puhul, mida võetakse artikli 4 lõikes 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks, lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.5. Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmete korral on hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osalemine avatud arengumaade või üleminekuriikide (vastavalt OECD määratlusele) ja kõigi teiste asjaomase strateegia alusel abikõlblike riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning neile laienevad päritolureeglid.”.4) Artikkel 24 asendatakse järgmisega:„Artikkel 24RahastamispakettRahastamispakett käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 2 062 000 000 eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.Ajavahemikul 2007–2013:a) mitte üle 10 protsendipunkti rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele;b) mitte üle 15 protsendipunkti rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 2 kohastele meetmetele;c) mitte üle 5 protsendipunkti rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 3 kohastele meetmetele.”.Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […] [1] Nõukogu 27. oktoobri 2006. aasta dokument 14010/06 ADD 1.[2] Euroopa Kohtu kohtuasi C-91/05 (Lääne-Aafrika riikide majandusühendus).[3] Euroopa Parlamendi XXX 2009. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu XXX 2009. aasta otsus.[4] ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.