				|

		52013PC0660

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust /* COM/2013/0660 final - 2013/0320 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus 11.
Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta on osa õigusaktide
paketist, mis reguleerib Euroopa Arengufondi, ja mis koosneb sisekokkuleppest
[…], ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse neljandast osast ja 11.
Euroopa Arengufondi rakendusmäärusest.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesoleva ettepaneku üldpõhimõte on
maksimaalne ühtlustamine Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate
finantseeskirjade (määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) ja nende
rakenduseeskirjadega (delegeeritud määrus nr 1268/2012). Ettepanek juhindub
avaliku konsultatsiooni tulemustel, mis viidi läbi 2009./2010. aastal enne
komisjoni ettepanekut uue finantsmääruse kohta, mis võeti vastu 2012. aastal.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Nagu eespool öeldud, on käesoleva ettepaneku
üldpõhimõtteks maksimaalne ühtlustamine finantseeskirjade ja nende
rakenduseeskirjadega. See saavutatakse otseste viidetega nimetatud määrustele.
Peale selle taotletakse ühtlustamist ühiste
rakenduseeskirjade määruse uusima versiooniga, mis sisaldab rahalise
rakendamise suhtes asjakohaseid sätteid; neid juhtumeid, milliseid ei ole
palju, võetakse arvesse, lisades identsed tekstid.
Osutusi finantsmäärusele ja selle
rakenduseeskirjadele tuleb tõlgendada, pidades silmas, et:
–
Ettepaneku artikli 2 lõikes 2 välistatakse selliste
sätete kohaldamine, millega antakse komisjoni õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel.
–
Kui finantsmääruse mingi artikkel kuulutatakse
kehtivaks 11. EAFi suhtes, kohaldatakse selle suhtes otse ka kõiki
rakenduseeskirjade seotud ja asjaomaseid sätteid, v.a juhul, kui nende
kohaldamine selgesõnaliselt välistatakse. Kui aga finantsmääruse või
kohaldatavad rakenduseeskirjade sätted sisaldavad üksnes kaudseid sisemisi
viiteid, kohaldatakse viidatud sätteid üksnes juhul, kui 11. EAFi suhtes
kohaldatavas finantsmääruses kinnitatakse nende kohaldamist. Teisisõnu
kinnitatakse finantsmääruse või rakenduseeskirjade sätete kohaldatavust 11.
EAFi suhtes selgesõnaliselt üksnes 11. EAFi suhtes kohaldatavas
finantsmääruses.
–
Teatavaid finantsmääruse või rakenduseeskirjade
sätteid kohaldatakse mutatis mutandis; sellisel juhul ei tule kohaldatavaid
sätteid tõlgendada täht-tähelt, vaid mõistlikult, lähtudes nende otstarbest ja
eesmärgist, ning pidades silmas nende kohaldamise konteksti, kooskõlas Euroopa
Kohtu praktikaga kehtestatud tõlgenduspõhimõtetega.
–
Kohaldades finantsmääruse sätteid 11. EAFi
rakendamise suhtes, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta finantsmääruses
välistegevuse erijoonte, ja eelkõige selle eksterritoriaalse ja
konventsionaalse konteksti arvestamiseks ette nähtud erandeid.
Ettepanekus järgitakse niivõrd, kui võimalik,
finantsmääruse struktuuri. See on jagatud kolme ossa: põhisätted,
investeerimisrahastu ning ülemineku- ja lõppsätted.
Ettepaneku põhjendustes käsitletakse
finantsmääruse ja selle kohaldamiseeskirjadega ühtlustatuse määra
üksikasjalikumalt.
Esimene osa „Põhisätted” jaguneb kümneks
jaotiseks: reguleerimisese, reguleerimisala ja üldsätted; finantspõhimõtted; 11.
EAFi vahendid ja selle rakendamine; finantsjuhtimises osalejad; tulutoimingud;
kulutoimingud; mitmesugused rakendussätted; rahastamisvahendid;
raamatupidamisaruande esitamine ja raamatupidamisarvestus ning välisaudit ja
eelarve täitmise aruande kinnitamine.
Ettepaneku eraldiseisev tekst jaguneb laias
laastus kolme kategooriasse. Teatavad sätted on ühtlustatud sisult
finantsmäärusega, kuid saavutada üksnes viitelise ühtluse saavutamist peeti
ebakohaseks terminoloogiliste erinevuste või vajaduse tõttu teha 11. EAFis
väikseid kohandusi. Näiteid selle kohta leidub VIII jaotises
„Rahastamisvahendid”. Teine eraldiseisev tekst on spetsiifiline 11. EADile.
Näiteid selle kohta leidub VI jaotises „Tulutoimingud”. Nagu eespool öeldud,
sisaldab kolmandat liiki eraldiseisev tekst ühiste rakenduseeskirjade määruse
viimase versiooniga ühtlustatud sätteid.
Teises osas kirjeldatakse 11. EAFi vahendite
haldamist EIP hallatava investeerimisrahastu raames. Mõned muudatused võrreldes
10. EAFiga tuli teha seoses kättesaadavustähtaegadega, mis on kehtestatud
liikmesriikide sisekokkuleppe alusel toimuva rahastamise suhtes. Kui
finantsmääruse või rakenduseeskirjade artiklit kohaldatakse investeerimisrahastu
suhtes, tuleks seda konkreetselt nimetada.
Käesolev ettepanek tagab üldise lihtsustamise,
näidates selgemalt, millised finantsmääruse ja rakenduseeskirjade sätted
kehtivad, ja millised sätted on spetsiifilised 11. EAFi jaoks. Käesolev ettepanek
sisaldab võrreldes 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega üle kahe korra
vähem artikleid.
Ettepanekuga käib kaasas komisjoni talituste
töödokument, milles võrreldakse käesolevat ettepanekud 10. EAFi suhtes
kohaldatud finantsmäärusega ja esitatakse ülevaade 11. EAFi suhtes kohaldada
kavandatavatest finantsmääruse ja rakenduseeskirjade sätetest. Kõnealuses
võrdlusdokumendis on finantsmääruse ja rakenduseeskirjade mittekehtivad sätted
esitatud läbikriipsutatuna.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek eelarvet ei mõjuta. 11. EAF ei ole
kaasatud ELi eelarvesse ja selle rahastamispakett määratakse sissekokkuleppega.
Ehkki vahendeid hakatakse kasutama 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse
alusel, ei ole tema enda vastuvõtmisel finantsmõju.
2013/0320 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes
kohaldatavat finantsmäärust
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvese sisekokkulepet nõukogus kokku
tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu
abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel
vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele
ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu
toimimise lepingu neljandat osa (edaspidi „sisekokkulepe”), ja eelkõige selle
artikli 10 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust[1],
võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga
arvamust teda puudutavate sätete kohta[2]

ning arvestades järgmist:
(1)       Tarvis on määrata kindlaks
üksikasjalikud eeskirjad sisekokkuleppega sätestatud liikmesriikide
sissemaksete kohta 11. Euroopa Arengufondi (edaspidi „11. EAF”).
(2)       Tarvis on kehtestada
tingimused, millest lähtudes kontrollikoda rakendab oma volitusi 11. EAFi
suhtes.
(3)       Tarvis on määratleda 11. EAFi
üksikasjalikud finantsrakenduseeskirjad, mis käsitlevad eelkõige kohaldatavaid
põhimõtteid, tema vahendite koosseisu, finantsjuhte ja üksusi, kellele on
usaldatud eelarve täitmine, rahastamisotsuseid, kulukohustuste ja maksete
assigneeringuid, rahastamisvahendeid, sh hanked, toetused ja liidu
usaldusfondid, raamatupidamisaruannete esitamist ja raamatupidamisarvestust,
kontrollikoja poolt läbiviidavat välisauditit ja aruande kinnitamist Euroopa
Parlamendi poolt ning Euroopa Investeerimispanga hallatavat
investeerimisrahastut.
(4)       Lihtsuse ja sidususe nimel
tuleks käesolev määrus võimaluse piires ühtlustada määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012[3] ja
komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012[4].
Ühtlustada tuleks otseste viidete kaudu nimetatud määrustele ning see peaks
ühest küljest võimaldama teha kindlaks 11. EAFi rakendamise erijooni ja teisest
küljest vähendada liidu rahastamiseeskirjade mitmekesisust välistegevuse
valdkonnas, mis koormab ülemääraselt abisaajaid, komisjoni ja teisi osalisi.
(5)       Tarvis on meenutada, et 11.
EAFi rahalise rakendamise raamistik koosneb peale käesoleva määruse veel
mitmest dokumendist: koostöölepingust ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja
Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja
selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000
ning mis vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis ja 22. juunil 2010
Ouagadougous (edaspidi „Cotonou leping”), eelkõige selle IV lisa;
sisekokkuleppest; nõukogu [kuupäev] otsusest ülemeremaade ja -territooriumide
assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (edaspidi „ülemeremaade ja
-territooriumide assotsieerimise otsus”) ning nõukogu [kuupäev] määrusest nr
[number] 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (edaspidi „rakendusmäärus”).
(6)       11. EAFi vahendite
kasutamisel tuleks juhinduda ühtsuse ja eelarve õigsuse, arvestusühiku,
universaalsuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõttest.
Arvestades 11. EAFi mitmeaastast iseloomu, ei tohiks eelarve aastasuse põhimõte
tema suhtes kehtida.
(7)       Finantsjuhtimises osalejaid,
s.o eelarvevahendite käsutajaid ja peaarvepidajaid, nende ülesannete
delegeerimist ja nende vastutust käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada
määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, kuna komisjonil kasutab 11. EAFi
rakendamisel samu täitevvolitusi.
(8)       Tarvis on kehtestada
üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt komisjoni volitatud eelarvevahendite
käsutaja kehtestab, tihedas koostöös AKV-riikide või ülemeremaade ja
-territooriumide määratud siseriikliku, piirkondliku, AKV-sisese või
territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga, AKV (Aafrika, Kariibi mere ja
Vaikse ookeani piirkonna) riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega korra
toimingute nõuetekohase teostamise tagamiseks.
(9)       Kaudne haldamine, mis hõlmab
eelarve rakendamise ülesannete andmist ning selle tingimuste ja piiride
määramist, tuleks ühtlustada määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. Peale selle
tuleks [ühiste rakenduseeskirjade määrusesse] lisada seda peegeldav säte
eelarve täitmise ülesannete edasidelegeerimise kohta, et tagada välistegevuse
ühtne rahastamine. Käesolev määrus peaks sellegipoolest sisaldama erisätteid
riikliku eelarvevahendite käsutaja ajutiste asendajate kohta, ülesannete
andmise kohta AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide poolt
teenusepakkujale ning liidu finantshuvide kaitse tugevdamise kohta kaudse
haldamise korral koos AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega.
(10)     Ehkki EAFi vahendeid ei
hallata koostöös, peaks käesolev määrus võimaldama, et ühelt poolt AKV riikide
ning ülemeremaade ja -territooriumide ning teisest küljest äärepoolseimate
piirkondade piirkondlikus koostöös, saab EAFi vahendeid ja Euroopa
Regionaalarengu fondi toetust liidu äärepoolseimatele piirkondadele rakendada
sama üksus EAFi vahendite puhul kooskõlas käesoleva määruse ning Euroopa
Regionaalarengu fondi puhul koostöös hallates.
(11)     Kui komisjon rakendab 11.
EAFi, tuleks rahastamisotsuseid käsitlevad sätted ühtlustada määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 nende sätetega.
(12)     Kulukohustusi käsitlevad
eeskirjad tuleks ühtlustada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 omadega, v.a
esialgsed kulukohustused, mida ei tohiks 11. EAFis olla. Peale selle tuleks
juhul, kui see on vajalik AKV riikide või ülemeremaade ja -territooriumide
poolt kaudselt hallatavate meetmete jaoks, nähtama ette tähtaegade pikendamine.
(13)     Maksete tegemise tähtajad
tuleks ühtlustada määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatutega. Erisätted
tuleks kehtestada juhuks, kui AKV riike ning ülemeremaid ja -territooriume ei
volitata tegema makseid kaudse juhtimise all, ja kui seega komisjon jätkab
maksete tegemist abisaajatele.
(14)     Mitmesugused rakendussätted,
milles käsitletakse siseaudiitorit, head haldust ja õiguskaitset, IT-süsteemi,
elektroonilisi ülekandeid, e-Haldust, haldus- ja finantskaristusi ning
menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldava keskandmebaasi kasutamist,
tuleks ühtlustada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 omadega. Peale selle tuleks
juhul, kui 11. EAFi rakendatakse kaudsel juhtimisel koos AKV riikide ning
ülemeremaade ja -territooriumidega, halduskaristuste kohaldamise abil tõhustada
ja selgitada liidu finantshuvide kaitset.
(15)     Hankeid, toetusi, auhindu ja
eksperte käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada määruses (EL, Euratom) nr 966/2012
sätestatutega. Rahastamisvahendeid ja liidu usaldusfonde reguleerivad eeskirjad
tuleks ühtlustada 11. EAFi erijooni arvestades kohandustega. Eelarvetoetus
ülemeremaadele ja -territooriumidele peaks võtma arvesse institutsioonilisi
sidemeid liikmesriikidega.
(16)                 Raamatupidamisaruandluse
esitamist ja raamatupidamisarvestust ning välisauditit ja aruannete kinnitamist
käsitlevad eeskirjad peaksid peegeldama määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 omi,
et pakkuda ühtset raamistikku rakendamise ja aruandluse jaoks.
(17)     Tarvis on kehtestada
tingimused, mille kohaselt Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) haldab 11.
EAFi teatavaid vahendeid.
(18)     Sätted, milles käsitletakse
kontrollikoja poolt teostatavat kontrolli EIP hallatavate 11. EAFi vahendite
üle, peaksid olema kooskõlas asutamislepingu artikli 287 lõikega 3 ette nähtud
kontrollikoja, EIP ja komisjoni vahelise kolmepoolse lepinguga.
(19)     Üleminekusätetes tuleks
kehtestada eeskirjad eelmiste Euroopa arengufondide jääkide ja tulude
kohtlemise ning käesoleva määruse kohaldamise kohta nende fondidega seotud
jääktoimingute suhtes.
(20)     Et võimaldada 11. EAFi
programmide aegsat kavandamist ja rakendamist, peaks käesolev määrus jõustuma
kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ESIMENE OSA
PÕHISÄTTED
I JAOTIS
REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesoleva määrusega nähakse ette 11. Euroopa
Arengufondi (edaspidi „11. EAF”) vahendite arvel toimuva rahastamise ning selle
raamatupidamisarvestuse esitamise ja auditeerimise eeskirjad.
Artikkel 2
Suhe üldeelarve suhtes
kohaldatava määrusega (E, Euratom) nr 966/2012
1.           Kui ei ole selgesõnaliselt
teisiti ette nähtud, loetakse käesoleva määruse otseviiteid määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 sätetele sisaldavaks viiteid ka delegeeritud määrusele
(EL) nr 1268/2012.
2.           Käesolevas määruses
sisaldavaid viiteid määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kehtivatele sätetele ei
tule pidada sisaldavaks 11. EAFi suhtes asjassepuutumatuid menetlussätteid,
eriti neid, mis käsitlevad õiguste andmist võtta vastu delegeeritud õigusakte.
3.           Siseviited määruses (EL,
Euratom) nr 966/2012 või delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 ei muuda
viidatud sätteid kaudselt kohaldatavateks 11. EAFi suhtes.
4.           Käesolevas määruses kasutatud
mõistetel on sama tähendus, mis neile on antud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012,
v. nimetatud määruse artikli 2 punktid a kuni e.
Järgnevaid määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
mõisteid tõlgendatakse käesolevas määruses kohandustega:
(a)
„eelarve” või „eelarveline” tähendab „11. EAFi”;
(b)
„eelarveline kulukohustus” tähendab
„kulukohustust”;
(c)
„institutsioon” tähendab „komisjoni”;
(d)
„assigneeringud” või „tegevusassigneeringud”
tähendab „11. EAFi vahendeid”;
(e)
„eelarverida” või „rida eelarves” tähendab
„eraldist”;
(f)
„põhiakt” tähendab asjaomasest kontekstist
sõltuvalt sisekokkulepet, ülemereterritooriumide assotsieerimise otsust või
rakendusmäärust;
(g)
„kolmandad riigid” on kõik abi saavad riigid või
territooriumid, mis kuuluvad 11. EAFi geograafilisse kohaldamisalasse.
5.           Käesoleva määruse
tõlgendamisel püütakse säilitada ühtsus määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012,
v.a juhul, kui selline tõlgendamine oleks sobimatu 11. EAFi spetsiifikaga, nagu
see on sätestatud Cotonou lepingus, sisekokkuleppes, ülemereterritooriumide
assotsieerimise otsuses või rakendusmääruses.
Artikkel 3
Ajavahemikud, kuupäevad ja
tähtajad
Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse
käesolevas määruses sätestatud tähtaegade suhtes nõukogu määrust (EMÜ, Euratom)
nr 1182/71[5].
Artikkel 4
Isikuandmete kaitse
Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[6]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001[7] nõuete
kohaldamist.
Kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
artiklit 29, mis käsitleb teavet isikuandmete edastamise kohta auditi
eesmärgil.
II JAOTIS
FINANTSPÕHIMÕTTED
Artikkel 5
Finantspõhimõtted
11. EAFi vahendeid rakendatakse kooskõlas
järgmiste põhimõtetega:
(a)
ühtsus ja eelarve õigsus;
(b)
arvestusühik;
(c)
kõikehõlmavus;
(d)
sihtotstarbelisus;
(e)
usaldusväärne finantsjuhtimine;
(f)
läbipaistvus.
Artikkel 6
Ühtsuse ja eelarve õigsuse
põhimõte
Kõik kogutud tulud ja tehtud kulud
fikseeritakse EAFis.
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 8 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 8 lõike 4 esimest lõiku.
Artikkel 7
Arvestusühiku põhimõte
Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklit 19,
euro kasutamise kohta, kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 8
Kõikehõlmavuse põhimõte
Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist,
katab kogutulu kavandatavate maksete kogusumma.
Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies
ulatuses, neid omavahel saldeerimata, ilma et see piiraks määruse (EL, Euratom)
nr 966/2012 artikli 23 (Mahaarvamist ja vahetuskursierinevuste korrigeerimist
käsitlevad eeskirjad) kohaldamist.
Siiski vähendab käesoleva määruse artikli 9
lõike 2 punktis c osutatud tulu nende kulukohustuste makseid, millelt see tulu
tekkis.
Artikkel 9
Sihtotstarbeline tulu
1.           Sihtotstarbelist tulu
kasutatakse konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks.
2.           Sihtotstarbeliste tulude
hulka kuuluvad:
(a)
liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas
mõlemal juhul nende avalik-õiguslike asutuste ning üksuste ja füüsiliste
isikute, ning rahvusvaheliste organisatsioonide rahaline osalus teatavates
välisabiprojektides või -programmides, mida vastavalt [rakendusmääruse]
artiklile 10 rahastab liit ja haldab või EIP komisjon nende nimel;
(b)
sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest,
toetused, kinked ja annakud;
(c)
tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest
sissenõude järel;
(d)
eelmaksetelt kogunenud intressitulu vastavalt
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 8 lõikele 4;
(e)
tagasimaksed ja tulu, mis tekib
rahastamisvahenditest vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140
lõikele 6;
(f)
tulu, mis tekib tagastatud maksudest vastavalt
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 23 lõike 3 punktile b.
3.           Lõike 2 punktides a ja b
osutatud sihtotstarbelise tuluga rahastatakse doonori määratud kuluartikleid
tingimusel, et komisjon selle heaks kiidab.
Lõike 2 punktides e ja f osutatud sihtotstarbelise
tuluga rahastatakse selliseid kuluartikleid, mis sarnanevad nendega, millest
kõnealune tulu tekkis.
4.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 184 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis.
5.           Lõike 2 punktis b osutatud
sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 22 lõikeid 1 ja 2, mis käsitlevad annetusi. Viidates määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 22 lõikele 2, tohib annetusi vastu võtta vaid
nõukogu loal.
6.           11. EAFi vahendid, mis
vastavad sihtotstarbelisele tulule, tehakse automaatselt kättesaadavaks, kui
komisjon on need kätte saanud. Siiski muudab saadaolevate summade eelarvestus 11.
EAFi vahendid kättesaadavaks lõike 2 punktis a osutatud sihtotstarbelise tulu
puhul, kui leping liikmesriigiga on sõlmitud eurovääringus; makseid selle tulu
arvel võib teha alles siis, kui see on kätte saadud.
Artikkel 10
Sihtotstarbelisuse põhimõte
11. EAFi vahendid nähakse ette
sihtotstarbeliselt konkreetseteks eesmärkideks AKV riikide ning ülemeremaade ja
-territooriumide kaupa vastavalt peamistele koostöö vahenditele.
AKV riikide osas on need koostöö vahendid ette
nähtud Cotonou lepingu Ic lisas sätestatud finantsprotokolliga. Rahaliste
vahendite (soovituslikud assigneeringud) ettenägemisel lähtutakse ka
sisekokkuleppe ja rakendusmääruse sätetest ning peetakse silmas sisekokkuleppe
artikli 6 kohaste programmide ja selle rakendamisega seotud kulude katteks
reserveeritud vahendeid.
Ülemeremaade ja -territooriumide osas on need
instrumendid ette nähtud ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse
neljandas osas ka II lisas. Nende rahaliste vahendite ettenägemisel võetakse
arvesse ka selle lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatud eraldamata vahendite
reservi ning selle artikli 1 lõike 1 punkti c kohasteks uuringuteks või
tehnilise abi meetmeteks mõeldud vahendeid.
Artikkel 11
Usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõte
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 30 lõikeid 1 ja 2, milles käsitletakse
säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtet. Delegeeritud määruse (EL)
nr 1268/2012 artiklit 18 ei kohaldata.
2.           Püstitatakse konkreetseid,
mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja ajastatud eesmärke. Nende
saavutamist jälgitakse tulemuslikkuse näitajate abil.
3.           Otsuste tegemise parandamiseks,
eelkõige artiklis 21 osutatud liikmesriikide osamaksude kindlaksmääramise
põhjendamiseks ja täpsustamiseks, on vaja järgmisi hindamisi:
(a)
11. EAFi vahendite kasutamisele eelneb kavandatava
toimingu hindamine, mis hõlmab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 18
lõikes 1 loetletud elemente;
(b)
toiming esitatakse järelhindamiseks, et tagada
kasutatud vahendite vastavus kavandatud eesmärkidele.
4.           VII jaotises ette nähtud
rahastamisvahendid ja artiklis 17 ette nähtud rakendusmeetodid valitakse nende
suutlikkuse alusel saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja anda tulemusi,
võttes arvesse eelkõige kontrollimisega seotud kulusid, halduskoormust ja
prognoositud mittevastavuste riski. Toetuste puhul kaalutakse selle raames
ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude kasutamist.
Artikkel 12
Sisekontroll
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklit 32.
Artikkel 13
Läbipaistvuse põhimõte
1.           11. EAFi rakendatakse ning
raamatupidamise aastaaruanne esitatakse kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.
2.           Sisekokkuleppe artikli 7
kohased iga-aastased kulukohustuste ja maksete assigneeringute prognoosid
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
3.           Ilma et see piiraks käesoleva
määruse artikli 4 kohaldamist, kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 35 lõikeid 2 ja 3, milles käsitletakse vahendite saajaid käsitleva ja
muu teabe avaldamist. Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 21 lõike 2
teise lõigu tähenduses tähendab mõiste „asukoht” vajaduse korral, kui
abisaajaks on füüsiline isik, samaväärset NUTS 2 taseme piirkonda.
4.           11. EAFi raames rahastatavaid
meetmeid võidakse rakendada paralleelse või ühise kaasrahastamisega.
Paralleelse kaasrahastamise korral jagatakse meede
mitmeks selgelt eristatavaks osaks, millest igaüht rahastab erinev kaasrahastav
doonor nii, et rahastamise lõppkasutust on alati võimalik kindlaks teha.
Ühise kaasrahastamise puhul jaotatakse meetme
kogukulud kaasrahastavate doonorite vahel ning vahendid ühendatakse nii, et
meetme konkreetsete tegevuste rahastamisallikat ei ole hiljem enam võimalik
kindlaks teha. Sellistel juhtudel on hankelepingute ja toetuste tagantjärele
avalikustamine, nagu nähakse ette määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 35,
kooskõlas volitatud üksuse tegevuseeskirjadega, kui neid on.
5.           Komisjon võtab vajaduse
korral vajalikud meetmed, et tagada liidu finantsabi nähtavus. See hõlmab
nähtavusnõuete kehtestamise meetmeid liidu vahendite saajatele, v.a
nõuetekohaselt põhjendatud juhud. Komisjon vastutab nõuete täitmise seire eest.
III JAOTIS
11. EAFi VAHENDID JA SELLE RAKENDAMINE
Artikkel 14
11. EAFi vahendite allikad
11. EAFi vahendid koosnevad sisekokkuleppe
artikli 1 lõikes 2, 4, 6 ja 9 osutatud vahenditest ning käesoleva määruse
artiklis 9 osutatud muust sihtotstarbelisest tulust.
Artikkel 15
11. EAFi ülesehitus
11. EAFi tulud ja kulud liigitatakse neile
määratud tüübi või kasutusotstarbe järgi.
Artikkel 16
11. EAFi rakendamine
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt
1.           Komisjon asub täitma liidu
kohustusi, mis on määratletud Cotonou lepingu artiklis 57 ja
ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuses.
Selleks rakendab ta 11. EAFi tulud ja kulud kooskõlas käesoleva määruse
käesoleva ja 3. osaga omal vastutusel ja 11. EAFi vahendite piires.
2.           Liikmesriigid teevad
komisjoniga koostööd, et tagada 11. EAFi vahendite kasutamine usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.
Artikkel 17
Eelarve täitmise viisid
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikleid 56 ja 57.
2.           Sõltuvalt lõigete 3–5
sätetest kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 IV jaotise peatükis 2
ning nimetatud määruse artiklis 188 ja 193 ette nähtud täitmise viise
käsitlevaid eeskirju. Nimetatud määruse artikli 58 lõike 1 punkti b ja artikli 59
sätteid koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täitmise kohta aga ei
kohaldata.
3.           Volitatud üksused tagavad
ühtsuse ELi välispoliitikaga ja võivad anda eelarve täitmise ülesanded üle
muudele üksustele komisjoni suhtes kehtivatega samaväärsetel tingimustel. Nad
täidavad oma iga-aastased kohustused vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 60 lõikele 5. Audiitori esitab oma arvamuse ühe kuu jooksul pärast
aruande ja vahendite haldaja kinnituse valmimist ning seda võetakse arvesse
komisjoni kinnituses. AKV riigid ning ülemeremaad ja -territooriumid võivad
anda eelarve täitmise ülesandeid edasi oma osakondade piires ja teenuselepingu
alusel eraõiguslikele asutustele. Kõnealused asutused valitakse avatud,
läbipaistva, proportsionaalse ja mittediskrimineeriva menetluse alusel,
vältides huvide konflikte. Rahastamislepingus esitatakse teenuselepingu sätted.
4.           Kui 11. EAFi rakendatakse
kaudsel juhtimisel koos AKV riikide või ülemeremaade ja -territooriumidega,
siis komisjon, ilma et see piiraks tellija rollid olevate AKV riikide või
ülemeremaade ja -territooriumide kohustusi:
(a)
nõuab vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklile 80 vajaduse korral maksmisele kuuluvad summad abisaajalt sisse, sh
otsuse alusel, mis jõustatakse tingimustel, mis on sätestatud aluslepingu
artiklis 299;
(b)
kui asjaolud nõuavad, võib määrata haldus- ja/või
finantskaristusi tingimustel, mis on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklis 109.
Rahastamisleping sisaldab selleks sätteid
komisjoni ning AKV riigi või ülemereterritooriumi koostöö kohta.
5.           Liidu rahalist abi võib anda
toetusena rahvusvahelistele, piirkondlikele või riiklikele fondidele, näiteks
fondidele, mille on loonud või mida haldavad kolmandad riigid või
rahvusvahelised organisatsioonid, et suurendada mitme rahastaja poolset
ühisrahastamist, või mille on rajanud üks või mitu rahastajat projektide
ühiseks rakendamiseks.
IV JAOTIS
FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD
Artikkel 18
Üldsätted finantsjuhtimises
osalejate ja nende vastutuse kohta
1.           Komisjon tagab igale EAFi
finantsjuhtimises osalejale ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning
lepingu, kus on üksikasjalikult määratletud osaleja ülesanded, õigused ja
kohustused.
2.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklit 64, ülesannete lahususe kohta, kohaldatakse mutatis mutandis.
3.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
esimese osa IV jaotise peatükki IV, finantsjuhtimises osalejate vastutuse
kohta, kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 19
Eelarvevahendite käsutaja
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikleid 65, 66 ja 67, milles käsitletakse vastavalt
eelarvevahendite käsutajat, tema volitusi ja ülesandeid ning liidu
delegatsioonide juhtide volitusi ja ülesandeid.
2.           Kui komisjoni vastutav
volitustega eelarvevahendite käsutaja saab teada probleemidest 11. EAFi
vahendite haldamisega seotud menetlustes, võtab ta koos määratud siseriikliku,
piirkondliku, AKV-sisese või territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga
olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab mis tahes
vajalikke meetmeid. Kui riiklik, AKV-sisene või territoriaalne eelarvevahendite
käsutaja ei täida või ei suuda täita talle Cotonou lepingu või
ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusega määratud ülesandeid, võib
komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja asuda ajutiselt eelnimetatu kohale
ning tegutseda tolle nimel ja eest; sellisel juhul võib komisjon saada tekkinud
täiendava halduskoormuse eest hüvitist asjaomasele AKV riigile või
ülemereterritooriumile eraldatud vahenditest.
Artikkel 20
Peaarvepidaja
1.           11. EAFi peaarvepidajaks on
komisjoni peaarvepidaja.
2.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikleid 68, v.a selle 1 lõigu esimene lõik, ja 69,
milles käsitletakse vastavalt peaarvepidaja volitusi ja ülesandeid ning
volitusi, mida peaarvepidaja võib delegeerida. Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
artiklit 54 ja artikli 57 lõiget 3 ning artikli 58 lõiget 5 ja 6 ei
kohaldata.
V JAOTIS
TULUTOIMINGUD
Artikkel 21
Aastane osamaks ja selle osad
1.           Kooskõlas sisekokkuleppe
artikliga 7 määratakse aastase osamaksu ülemmäär N + 2 aastaks ja
aastane osamaks N + 1 aastaks ning nende maksmine kolmes osas
kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2 kuni 7 sätestatud korra kohaselt.
Iga liikmesriigi makstavad osamaksu osad
kehtestatakse selliselt, et need oleksid proportsionaalsed asjaomase
liikmesriigi 11. EAFi osamaksudega, mis on sätestatud sisekokkuleppe artikli 1
lõikes 2.
2.           Komisjon esitab N aasta 20.
oktoobriks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:
–
aastase osamaksu ülemmäär N + 2 aastaks;
–
aastane osamaks N + 1 aastaks;
–
N + 1 aasta osamaksu esimese osa suurus.
Nõukogu teeb kõnealuse ettepaneku suhtes otsuse
N aasta 15. novembriks.
Liikmesriigid maksavad N + 1 aasta osamaksu
esimese osa hiljemalt N + 1 aasta 21. jaanuariks.
3.           Komisjon esitab N + 1
aasta 15. juuniks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:
–
N + 1 aasta osamaksu teise osa suurus;
–
N + 1 aasta osamaks, mida on muudetud vastavalt
tegelikele vajadustele juhtudel, kui aastane osamaks erineb tegelikest
vajadustest vastavalt sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 3.
Nõukogu teeb ettepaneku suhtes otsuse hiljemalt 21
kalendripäeva möödudes pärast komisjoni ettepaneku esitamist.
Liikmesriik tasub teise osa hiljemalt N + 1 aasta 27.
juuliks.
4.           Võttes arvesse EIP prognoose
investeerimisrahastu haldamise ja toimingute, sealhulgas EIP rakendatavate
intressitoetuste kohta, koostab komisjon N + 1 aasta 15. juuniks kulukohustuste
ja maksete ning N aasta, N + 1 aasta ja N + 2 aasta osamaksunõuete aastaste
määrade kalkulatsiooni ja edastab selle nõukogule. N + 1 ja N + 2 aasta määrade
aluseks on suutlikkus tagada tegelikult ettepanekule vastav vahendite tase.
5.           Komisjon esitab N + 1
aasta 10. oktoobriks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:
–
N + 1 aasta osamaksu kolmanda osa suurus;
–
N + 1 aasta osamaks, mida on muudetud vastavalt
tegelikele vajadustele, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest
vastavalt sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 3.
Nõukogu teeb ettepaneku suhtes otsuse hiljemalt 21
kalendripäeva möödudes pärast komisjoni ettepaneku esitamist.
Liikmesriik tasub kolmanda osa hiljemalt N + 1
aasta 21. novembriks.
6.           Teatava aasta osamaksude
kogusumma ei või ületada kõnealuseks aastaks määratud aastase osamaksu suurust.
Aastase osamaksu suurus ei või ületada selleks aastaks määratud ülemmäära.
Ülemmäära ei või suurendada, välja arvatud sisekokkuleppe artikli 7
lõike 4 kohaselt. Ülemmäära võimalik suurendamine on osa käesoleva artikli
lõigetes 2, 3 ja 5 nimetatud ettepanekutest.
7.           N + 2 aasta aastase
osamaksu ülemmäär, N + 1 aasta aastane osamaks ja osamaksu osad sisaldavad
järgmist:
(a)
komisjoni poolt hallatav summa ja
(b)
EIP poolt hallatav summa, sealhulgas tema hallatav
intressitoetuste rahastamiseks vajalik summa.
Artikkel 22
Maksmine mitmes osas
1.           Osamaksunõuetega kustutatakse
kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad.
2.           Liikmesriikide osamaksud
esitatakse euro vääringus ja tasutakse eurodes.
3.           Artikli 21 lõike 7
punktis a osutatud osamaksu kannab iga liikmesriik erikontole nimega
„Euroopa Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis avatakse selle liikmesriigi
keskpangas või tema määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile
erikontodele, kuni on tarvis teha makseid. Komisjon püüab kõik raha
väljavõtmised erikontodelt teha nii, et tema vahendid jaguneksid nende kontode
vahel alati võrdeliselt osamaksude jagamispõhimõtte kohaselt, vastavalt
sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a..
Iga liikmesriik kannab käesoleva määruse artikli 21
lõike 7 punktis b osutatud osamaksu üle kooskõlas artikli 53 lõikega 1.
Artikkel 23
Üle kandmata
osamaksusummadelt kogunev intress
1.           Artikli 21 lõigetes 2, 3 ja 5
sätestatud tähtaegade möödumisel on asjaomane liikmesriik kohustatud tasuma
intressi järgmistel tingimustel:
(a)
intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste
refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja
C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel
kalendripäeval, mil tähtaeg möödub, ning millele lisandub kaks protsendipunkti.
Intressimäärale lisandub veerand protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta;
(b)
intressi makstakse ajavahemiku eest, mis algab
maksetähtpäevale järgneval kalendripäeval ja lõpeb maksmiskuupäeval.
2.           Artikli 21 lõike 7 punktis a
osutatud osamaksu intress kantakse ühele sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 6
sätestatud kontodest.
Iga liikmesriik kannab käesoleva määruse Artikli 21
lõike 7 punktis b osutatud osamaksu intressi üle investeerimisrahastusse
kooskõlas artikli 53 lõikega 1.
Artikkel 24
Üle kandmata osamaksude
sissenõudmine
Cotonou lepingu Ic lisas sätestatud
finantsprotokolli kehtivusaja lõppedes esitavad komisjon ja EIP vajaduse korral
käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohase nõude osamaksude kohta, mida
liikmesriigid on kohustatud tasuma artikli 21 alusel.
Artikkel 25
Muud tulutoimingud
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikleid 77–79, artikli 80 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 81–82,
milles käsitletakse saadaolevate summade eelarvestust, saadaolevate summade
kindlaksmääramist, sissenõudmise kinnitamist ja eeskirju, liidu nõuete
aegumistähtaegu ja käsitlemist liikmesriikides. Sissenõudmine võib toimuda
komisjoni otsusega, mis jõustatakse vastavalt aluslepingu artiklile 299.
2.           Vastavalt määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 77 lõikele 3 ja artikli 78 lõikele 2, tuleb viidet
omavahenditele mõista viitena liikmesriigi osamaksudele, mis on määratletud
artiklis 21.
3.           Eurodes väljendatud
tagasinõuete suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
artikli 83 lõiget 2. Kohalikus vääringus tagasinõuete suhtes kohaldatakse
seda, kasutades tingimata asjaomast vääringut emiteeriva riigi keskpanga
vahetuskurssi, mis kehtis tagasinõude esitamise kuu esimesel kalendripäeval.
4.           Vastavalt delegeeritud
määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 84 lõikele 3, koostatakse nõuete loetelu 11.
EAFi kohta eraldi ja see lisatakse artikli 44 lõikes 2 osutatud aruandesse.
5.           Delegeeritud määruse (EL)
nr 1268/2012 artikleid 85 ja 90 ei kohaldata.
VI JAOTIS
KULUTOIMINGUD
Artikkel 26
Rahastamisotsus
Kulukohustusele eelneb komisjoni poolt
vastuvõetud rahastamisotsus.
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklit 84, v.a selle lõige 2.
Artikkel 27
Kohustuste suhtes
kohaldatavad eeskirjad
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklit 85, v.a selle lõike 3 punkt c, artikleid 86, 87, 185,
artikli 189 lõikeid 1 ja 2, milles käsitletakse kulukohustusi ja välismeetmete
rakendamist. Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 95 lõiget 2,
artikli 97 lõike 1 punkti a ja artiklit 98 ei kohaldata.
2.           Seoses määruse (EL, Euratom)
nr 966/2012 artikli189 lõike 2 kohaldamisega võidakse üksiklepingute ja
toetuslepingute, millega rakendatakse meetmeid, sõlmimise perioodi üle kolme
aasta pärast rahastamislepingu sõlmimist juhul, kui AKV riigid ning ülemeremaad
ja -territooriumid delegeerivad eelarve täitmise ülesanded käesoleva määruse
artikli 17 lõike 3 kohaselt.
3.           Kui 11. EAFi vahendeid
rakendatakse kaudsel juhtimisel koos AKV riikide ning ülemeremaade ja
-territooriumidega, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja, olles põhjenduse
heaks kiitnud, pikendada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 86 lõike 5
kolmandas lõigus osutatud kaheaastast ning nimetatud määruse artikli 189 lõike 2
teises lõigus osutatud kolmeaastast perioodi.
4.           Käesoleva artikli lõikes 3
või määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 86 lõike 5 kolmandas lõigus ja
artikli 189 lõike 2 teises lõigus osutatud pikendatud perioodide lõppemisel
vabastatakse kasutamata jäänud jäägid.
5.           Kui meetmed võetakse Cotonou
lepingu artikli 96 ja 97 alusel, võidakse käesoleva artikli lõikes 3, määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 86 lõike 5 kolmandas lõigus ja artikli 189
lõike 2 teises lõigus osutatud pikendatud perioodid peatada.
6.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 87 lõike 1 punkti c ja lõike 2 punkti b alusel hinnatakse vastavust ja
korrektsust eelkõige aluslepingute, Cotonou lepingu, ülemereterritooriumide
assotsieerimise otsuse, sisekokkuleppe ja käesoleva määruse asjakohaste sätete
ning kõigi nende sätete rakendamise käigus vastu võetud õigusaktide alusel.
7.           Iga juriidiline kohustus näeb
komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt ette õiguse kontrollida ja
auditeerida ning OLAFile õiguse uurida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki 11.
EAFi vahendeid saanud abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid.
Artikkel 28
Kulude tõendamine,
kinnitamine ja maksmine
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikleid 88, 89 ja 90, v.a viimase lõike 4 teine lõik, artiklit 91 ja artikli 184
lõiget 4.
Artikkel 29
Maksete tähtajad
1.           Vastavalt lõikele 2
kohaldatakse komisjoni poolt tehtavate maksete suhtes kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklit 92.
2.           Kui 11. EAFi rakendatakse
kaudsel juhtimisel koos AKV riikide või ülemeremaade ja -territooriumidega ning
komisjon teostab makseid nende nimel, kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 92 lõike 1 punktis b osutatud tähtaega kõigi maksete suhtes, mida ei
ole nimetatud lõike punktis a. Rahastamisleping sisaldab vajalikke sätteid
avaliku sektori hankija õigeaegse koostöö tagamiseks.
3.           Nõuded seoses hilinenud
maksetega, mille eest vastutab komisjon, kaetakse sisekokkuleppe artikli 1
lõikes 6 osutatud kontolt või kontodelt.
VII JAOTIS
MITMESUGUSED RAKENDUSSÄTTED
Artikkel 30
Siseaudiitor
11. EAFi siseaudiitoriks on komisjoni
siseaudiitor. Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 996/2012 artikleid 99 ja 100.
Artikkel 31
IT-süsteemid, elektroonilised
ülekanded ja e-Haldus
Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklite 93,
94 ja 95 sätteid, milles käsitletakse toimingute ja dokumentide elektroonilist
haldust, kohaldatakse 11. EAFi suhtes mutatis mutandis.
Artikkel 32
Hea haldus ja õiguskaitse
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikleid 96 ja 97.
Artikkel 33
Menetlusest kõrvalejätmise
juhtumeid sisaldava keskandmebaasi kasutamine
11. EAFi rakendamiseks kasutatakse määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 108 lõike 1 alusel loodud menetlusest
kõrvalejätmise juhtumeid sisaldav keskandmebaas, mis sisaldab andmeid
taotlejate ja pakkujate ning taotlejate ja toetusesaajate kohta, kes on mõnes
artiklis 106, artikli 109 lõike 1 punktis b ja artikli 109 lõike 2 punktis a
nimetatud olukorras.
Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 108
lõikeid 2 ja 5 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikleid 142 ja 144,
milles käsitletakse menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldava
keskandmebaasi kasutamist ja juurdepääsu sellele, kohaldatakse mutatis
mutandis.
Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 108 lõikele 2 hõlmavad liidu finantshuvid 11. EAFi rakendamist.
Artikkel 34
Halduskorraldus Euroopa
välisteenistusega
Euroopa välisteenistus (edaspidi
„välisteenistus”) ja komisjon võivad kokku leppida üksikasjaliku korra, et
lihtsustada sisekokkuleppe artikli 6 kohaste 11. EAFiga seotud kulude katteks
reserveeritud vahendite kasutamist liidu delegatsioonide poolt.
VIII JAOTIS
RAHASTAMISVAHENDID
Artikkel 35
Üldsätted rahastamisvahendite
kohta
1.           Rahalise abi andmiseks
käesoleva jaotise raames, võib liidu, AKV riikide ning ülemeremaade ja
-territooriumide koostöö toimuda muu hulgas järgmistes vormides:
(a)
kolmepoolsed kokkulepped, mille kaudu liit
koordineerib AKV riigile või ülemerekonnale antavat abi mis tahes kolmanda riigiga;

(b)
halduskoostöö meetmed, näiteks liikmesriigi ja AKV
riigi või ülemerepiirkonna avalike asutuste, kohalike asutuste, riigiasutuste
või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike üksuste vaheline mestimine,
samuti liikmesriikide lähetatud avaliku sektori eksperte ning nende
piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi hõlmavad koostöömeetmed;
(c)
toetus avaliku ja erasektori partnerluse loomiseks
ja haldamiseks vajalike kulude rahastamiseks;
(d)
valdkondliku poliitika toetusprogrammid, millega
liit toetab AKV riigi või ülemerepiirkonna valdkondlikku programmi ning
(e)
intressitoetused vastavalt artiklile 37.
2.           Lisaks artiklites 36–42 ette
nähtud rahastamisvahenditele, võidakse rahalist abi anda:
(a)
võlakergendusena rahvusvaheliselt kokkulepitud
võlakergendusprogrammide alusel;
(b)
erandjuhul valdkondlike ja üldiste impordikavadena,
mida võib rakendada järgmistes vormides:
–
valdkondlikud mitterahalised impordikavad;
–
valdkondlikud valuutaimpordi kavad, millega
rahastatakse vastava valdkonna importi, või
–
üldised valuutaimpordi kavad mitmesuguseid tooteid
hõlmava üldimpordi rahastamiseks.
3.           Rahalist abi võib anda
toetusena rahvusvahelistele, piirkondlikele või riiklikele fondidele, näiteks
fondidele, mille on loonud või mida haldavad Euroopa Investeerimispank,
liikmesriigid või AKV riigid või ülemeremaad ja -territooriumid või
rahvusvahelised organisatsioonid, et suurendada mitme rahastaja poolset
ühisrahastamist, või mille on rajanud üks või mitu rahastajat projektide
ühiseks rakendamiseks.
Kui see on asjakohane, edendatakse ELi
finantsasutuste vastastikust juurdepääsu muude organisatsioonide loodud
rahastamisvahenditele.
4.           Toetades üleminekut ja
reforme AKV riikides ning ülemeremaadel ja -territooriumidel tugineb liit
liikmesriikide kogemustele ja õppetundidele.
Artikkel 36
Hanked
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklit 101, milles määratletakse avaliku hanke
lepingud.
2.           Tellijaks käesoleva määruse
tähenduses on:
(a)
komisjon ühe või mitme AKV riigi või
ülemereterritooriumi nimel ja arvel;
(b)
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 185
osutatud üksused ja isikud, kellele on delegeeritud asjaomased eelarve
täitmisega seotud ülesanded.
3.           Käesoleva artikli lõikes 2
osutatud tellija poolt või nende nimel sõlmitud hankelepingute suhtes
kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa V jaotise peatüki 1
ja teise osa IV jaotise peatüki 3 sätteid, v.a:
(a)
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 103,
artikli 104 lõike 1 teine lõik ja artikkel 111;
(b)
artikli 127 lõiked 3 ja 4, artikkel 128, artiklid 134–137,
artikli 139 lõiked 3–6, artikli 148 lõige 4, artikli 151 lõige 2, artikkel 160,
artikkel 164, artikli 260 teine lause; ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
artikkel 262.
Kinnisvaralepingute suhtes kohaldatakse
delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 124 lõiget 2.
Nimetatud lõike esimest lõiku ei kohaldata eespool
lõike 2 punktis b osutatud tellijate suhtes, kui komisjon on pärast määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 61 osutatud eelkontrollide järel lubanud
neil kasutada oma hankemenetlusi.
4.           Komisjoni enda sõlmitud
hankelepingute ning kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja
humanitaarabioperatsioonidega seotud rakendusmeetmete suhtes kohaldatakse
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa V jaotise sätteid.
5.           Juhul kui ei täideta lõikes 3
osutatud menetlusi, ei ole asjaomaste toimingute kulud vastavalt
proportsionaalsuspõhimõttele 11. EAFist rahastamiskõlblikud.
6.           Lõikes 3 osutatud
hankemenetlused sätestatakse rahastamislepingus.
7.           Vastavalt delegeeritud
määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 263 lõike 1 punktile a:
(a)
„eelteade” on teade, millega hankija teeb suunavalt
teatavaks selliste lepingute ja raamlepingute hinnangulise kogumaksumuse ja
eseme, mille ta eelarveaasta jooksul sõlmida kavatseb, välja arvatud
väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse teel sõlmitavate lepingute
puhul;
(b)
„hanketeade” on teade, mille abil hankija teeb
teatavaks kavatsuse alustada menetlust lepingu või raamlepingu sõlmimiseks või
delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 131 kohase dünaamilise
hankesüsteemi loomiseks;
(c)
„hankelepingu sõlmimise teade” on teade, milles
esitatakse lepingute, raamlepingute või dünaamilisel hankesüsteemil põhinevate
lepingute sõlmimise menetluse tulemused.
Artikkel 37
Toetused
1.           Vastavalt käesoleva artikli
lõigetele 2 ja 3 kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa VI
jaotist ja artiklit 192.
2.           Toetused on 11. EAFist
annetustena antavad sihtotstarbelised rahalised maksed, mille abil rahastatakse
ühte järgnevast:
(a)
meedet, sh sellist, mille viib ellu liidu amet, et
saavutada Cotonou lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse või
nimetatud lepingu või otsuse kohaselt vastu võetud programmi või projekti
eesmärk, või
(b)
punktis a osutatud eesmärki saavutada püüdva
asutuse toimimist.
Toetust punkti a tähenduses võidakse anda määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 208 lõikes 1 osutatud asutustele.
3.           Töötades kohalike
sidusrühmadega võtab komisjon rahastamise viisi, osaluse liigi, toetuse andmise
korra ja toetuste haldamise haldussätete kindlaksmääramisel arvesse nende
eripära, sh vajadusi ja konteksti, et ulatuda võimalikult laia kohalike
sidusrühmade ringini ja neile kõige paremini reageerida. Stimuleeritakse
teatavaid rahastamisviise, näiteks partnerluslepingud, rahaline toetus
kolmandatele isikutele, ühekordsed maksed, otselepingud või piiratud
rahastamiskõlblikkusega pakkumiskutsed.
4.           Toetusteks käesoleva määruse
tähenduses ei ole:
(a)
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 121 lõike
2 punktides b–f, h ja i osutatud kulud;
(b)
käesoleva määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud
toetus.
5.           Delegeeritud määruse (EL)
nr 1268/2012 artikleid 175 ja 177 ei kohaldata.
Artikkel 38
Auhinnad
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
esimese osa VII jaotist, v.a selle artikli 138 lõige 2.
Artikkel 39
Eelarvetoetus
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklit 186.
ELi üldeelarvest või valdkondlikust eelarvest
antav toetus põhineb vastastikusel vastutusel ja ühisel pühendumusel üldistele
väärtustele ning selle eesmärk on tugevdada ELi ja AKV riikide või
ülemereterritooriumide lepingulisi partnerlusi, et edendada demokraatiat,
inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, toetada jätkusuutlikku ja kaasavat
majanduskasvu ning kaotada vaesus.
Iga otsus anda eelarvetoetust peab põhinema
ELi kokkulepitud eelarvetoetuse poliitikal, selgetel kõlblikkuskriteeriumidel
ning ohtude ja kasude hoolikal hindamisel.
Sellise otsuse üks peamistest määravatest
teguritest on AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide pühendumuse
ning nende edusammude hindamine demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi
põhimõtete valdkonnas. Eelarvetoetus diferentseeritakse, et reageerida paremini
AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide poliitilisele, majanduslikule
ja sotsiaalsele kontekstile, võttes arvesse ebakindlaid olukordi.
Komisjon määratleb eelarvetoetuse andmisel
selgelt oma tingimused ja seirab neid, samuti toetab komisjon parlamentaarse
kontrolli ja auditivõime arendamist ning suurendab läbipaistvust ja teabe
kättesaadavust avalikkusele.
Eelarvetoetuse väljamaksmine sõltub AKV
riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega kokku lepitud eesmärkide
saavutamisel tehtud edusammudest.
Eelarvetoetuse andmisel ülemeremaade ja
-territooriumidele võetakse arvesse nende institutsioonilisi sidemeid asjaomase
liikmesriigiga.
Artikkel 40
Rahastamisvahendid
Rahastamisvahendeid võidakse luua artiklis 26
osutatud rahastamisotsusega. Need on võimaluse korral alati Euroopa
Investeerimispanga või mitmepoolse Euroopa finantsasutuse juhtimisel, näiteks
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, või kahepoolse Euroopa finantsasutuse
juhtimisel, näiteks kahepoolsed arengupangad, võimalusel ühendades täiendavate
toetustega muudest allikatest.
Komisjon võib rakendada rahastamisvahendeid
kas otsese või kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides viimasel juhul
eelarve täitmisega seotud ülesanded määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58
lõike 1 punkti c alapunktidele ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksustele.
Nimetatud üksused peavad täitma määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 nõuded ja
olema kooskõlas liidu eesmärkide, normide ja poliitikaga, samuti liidu
vahendite kasutamise ja selle kohta aruandmise parimate tavadega.
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
esimese osa VIII jaotist, v.a selle lõige 1; lõike 4 esimene lõik ja
artikli 139 lõige 5.
Rahastamisvahendeid võidakse rühmitada
rakendus- ja aruandluse otstarbel piirkondlikesse rahastutesse.
Artikkel 41
Eksperdid
Kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 204 lõiget 2 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklit 287,
milles käsitletakse tasustatud väliseksperte.
Artikkel 42
Liidu usaldusfondid
1.           Vastavalt käesoleva artikli
lõikele 2 kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklit 187.
2.           Vastavalt määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikele 8, on pädev komitee sisekokkuleppe
artiklis 8 osutatud komitee.
IX JAOTIS
RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS
Artikkel 43
11. EAFi
raamatupidamisaruandlus
1.           11. EAFi
raamatupidamisaruandlus, mis kirjeldab tema finantsseisundit iga aasta 31.
detsembri seisuga, sisaldab:
(a)
raamatupidamisaruandeid,
(b)
Rakendamisaruannet.
Vastavalt artiklile 57 lisatakse
raamatupidamisaruannetele EIP esitatud teave.
2.           Peaarvepidaja saadab
esialgsed raamatupidamisaruanded järgmise aasta 31. märtsiks kontrollikojale.
3.           Kontrollikoda esitab järgmise
aasta 15. juuniks oma märkused esialgse raamatupidamisaruande selle osa kohta,
mis käsitleb 11. EAFi vahendeid, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon,
et komisjon saaks teha lõpliku raamatupidamisaruande koostamiseks vajalikud
parandused.
4.           Komisjon kiidab lõpliku
raamatupidamisaruande heaks ja saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks.
5.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 148 lõike 3 teist lõiku.
6.           Lõplik raamatupidamise
aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15.
novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud kooskõlas
artikliga 49.
7.           Lõigetes 2 ja 4 nimetatud
esialgse ja lõpliku raamatupidamisaruande võib saata elektrooniliselt.
Artikkel 44
Raamatupidamisaruanded ja
rakendamisaruanne
1.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklit 145.
2.           Rakendamisaruande koostab
vastutav eelarvevahendite käsutaja ja see edastatakse 15. märtsiks peaarvepidajale
lisamiseks 11. EAFi raamatupidamisaruandlusesse. See peab andma õige ja õiglase
ülevaate 11. EAFi vahendite arvel tehtavatest tulu- ja kulutoimingutest. See
koostatakse miljonites eurodes ja see sisaldab:
(a)
eelarve täitmise ülevaadet, milles esitatakse kõik
eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud;
(b)
eelarve täitmise ülevaate lisa, mis täiendab ja
kommenteerib ülevaates esitatud teavet.
3.           Eelarve täitmise ülevaade
sisaldab järgmisi tabeleid:
(a)
tabel, mis kirjeldab eraldistes eelnenud
eelarveaasta jooksul toimunud muudatusi;
(b)
tabel, milles esitatakse jaotuste kaupa
eelarveaasta kulukohustuste, assigneeritud summade ja maksete kogusumma ning
koondsummad alates 11. EAFi avamisest.
Artikkel 45
Komisjoni ja EIP poolne seire
ja aruandlus
1.           Komisjon ja EIP teostavad kumbki
oma vastutusalas järelevalvet 11. EAFi abi kasutamise üle AKV riikides,
ülemereterritooriumidel ja muude abisaajate poolt ning 11. EAFi vahenditest
rahastatavate projektide rakendamise üle, pöörates erilist tähelepanu Cotonou
lepingu artiklites 55 ja 56 ning ülemereterritooriumide assotsieerimise
otsuse vastavates sätetes nimetatud eesmärkide täitmisele.
2.           EIP teavitab komisjoni
korrapäraselt tema hallatavate 11. EAFi vahenditest rahastatavate projektide
rakendamisest, järgides investeerimisrahastu tegevussuunistes sätestatud korda.
3.           Komisjon ja EIP pakuvad
liikmesriikidele teavet 11. EAFi vahendite rakendamise kohta, nagu nähakse ette
rakendusmääruse artiklis 18. Komisjon saadab selle teabe sisekokkuleppe artikli
11 lõikes 6 sätestatud korras kontrollikojale.
Artikkel 46
Raamatupidamisarvestus
Komisjoni hallatavate 11. EAFi vahendite
suhtes kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 143 lõikes 1
osutatud raamatupidamiseeskirju. Nimetatud eeskirju kohaldatakse 11. EAFi
suhtes, võttes arvesse tema tegevuse erilist olemust.
Käesoleva määruse artiklis 44 osutatud
raamatupidamisaruannete suhtes kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklis 144 sisalduvaid raamatupidamispõhimõtteid.
Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 966/2012
artikleid 151, 153, 154 ja 155.
Peaarvepidaja koostab ja kehtestab pärast
vastutava eelarvevahendite käsutajaga konsulteerimist 11. EAFi toimingute
suhtes kohaldatava kontoplaani.
Artikkel 47
Eelarveline
raamatupidamisarvestus
1.           Eelarveline
raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate 11. EAFi vahendite
kasutamisest.
2.           Sinna kirjendatakse kõik:
(a)
assigneeringud ja 11. EAFi vastavad vahendid;
(b)
kulukohustused;
(c)
eelarveaasta maksed, kindlaksmääratud võlad ja
laekumised täies mahus ja ilma neid vastastikku kohandamata.
3.           Kui kohustused, maksed ja
võlad esitatakse riikide vääringutes, peab raamatupidamisarvestuse süsteem
vajadusel võimaldama need kirjendada nii riikide vääringutes kui ka eurodes.
4.           Üldised kulukohustused
kirjendatakse eurodes komisjoni vastu võetud rahastamisotsuste väärtuse alusel.
Üksikud kulukohustused kirjendatakse eurodes juriidiliste kohustuste väärtuse
alusel. See väärtus sisaldab vajaduse korral:
(a)
eraldist tagasimakstavate kulude tasumiseks
tõendavate dokumentide esitamise korral;
(b)
eraldist 11. EAFi rahastatavates lepingutes
määratletud hinnamuutuste, koguste suurenemise ja ettenägematute kulude
katteks;
(c)
finantseraldist vahetuskursside kõikumiste puhuks.
5.           Kõiki kohustuste täitmist
käsitlevaid raamatupidamisandmeid säilitatakse viis aastat alates artiklis 50
viidatud otsuse tegemisest, millega kiidetakse heaks 11. EAFi vahendite
kasutamine eelarveaastal, mil kohustus raamatupidamise seisukohalt täidetuks
loeti.
X JAOTIS
VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE
Artikkel 48
Välisaudit ja eelarve
täitmisele heakskiidu andmine komisjoni puhul
1.           Artikli 16 kohaselt komisjoni
hallatavatest 11. EAFi vahenditest rahastatavate toimingute osas teostab
kontrollikoda oma volitusi vastavalt käesolevale artiklile ja artiklile 49.
2.           Kohaldatakse määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikleid 159, 160 ja 161, v.a lõige 6, artiklit 162, v.a
lõike 3 esimene lause ja lõige 5, ning artiklit 163.
3.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 159 lõike 1 täitmiseks võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, Cotonou
lepingut, ülemereterritooriumide assotsieerimise otsust, sisekokkulepet,
käesolevat määrust ja kõiki muid nende kohaselt vastuvõetud õigusakte.
4.           Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 162 lõike 1 esimeses lauses sätestatud tähtaeg on 15. juuni.
5.           Kontrollikoda teavitatakse
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 56 lõikes 1 osutatud
sise-eeskirjadest, sh eelarvevahendite käsutaja määramisest, ning määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklis 69 osutatud delegeerimisdokumendist.
6.           AKV riikide ning ülemeremaade
ja -territooriumide auditeerimisasutusi innustatakse osalema kontrollikoja
töös.
7.           Kontrollikoda võib liidu mõne
teise institutsiooni taotlusel esitada arvamusi 11. EAFiga seotud küsimustes.
Artikkel 49
Kinnitav avaldus
Samal ajal määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklis 162 nimetatud aastaaruandega esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile
ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja
nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning mis avaldatakse
Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 50
Eelarve täitmise kinnitamine
1.           Eelarve täitmise kinnitamise
otsus hõlmab artiklis 43 nimetatud raamatupidamisaruannet, välja arvatud see
osa, mille on vastavalt artiklile 57 esitanud EIP, ja see võetakse vastu vastavalt
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 164 ning artikli 165 lõigetele 2 ja
3. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 164 lõikes 1 osutatud eelarve
täitmise kinnitus antakse nende 11. EAFi vahendite kohta N aasta eest, mida
käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 kohaselt haldab komisjon.
2.           Eelarve täitmise kinnitamise
otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
3.           Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 966/2012
artikleid 166 ja 167.
TEINE OSA
INVESTEERIMISRAHASTU
Artikkel 51
Euroopa Investeerimispanga roll
Kooskõlas käesoleva määruse esimese osaga
haldab EIP investeerimisrahastut ja viib läbi selle toiminguid, k.a annab
intressitoetusi ja tehnilist abi.
Peale selle teostab EIP, kui see on
asjakohane, muid toiminguid, mida rahastatakse sisekokkuleppe artikli 4
kohaselt tema omavahenditest, millele võib olla liidetud intressitoetus 11.
EAFi vahenditest.
Käesoleva määruse teise osa rakendamise
tulemusena ei teki komisjonil nõudeid ega kohustusi.
Artikkel 52
Investeerimisrahastu
kulukohustuste ja maksete eelarvestus
EIP saadab sisekokkuleppe kohaselt igal aastal
enne 1. septembrit komisjonile sisekokkuleppe artikli 7 lõikes 1
osutatud teatise koostamiseks vajaliku kohustuste ja maksete prognoosi
investeerimisrahastu tegevuse, sealhulgas tema enda antavate intressitoetuste
kohta. Vajaduse korral saadab EIP komisjonile kohustuste ja maksete prognoosi
ajakohastatud versiooni. Prognooside edastamise kord määratletakse käesoleva
määruse artikli 55 lõikes 4 osutatud halduslepingus.
Artikkel 53
Investeerimisrahastu osamaksude
haldamine
1.           Liikmesriigid tasuvad
artikli 21 lõike 7 punktis b nimetatud ja nõukogu poolt kinnitatud
osamaksud ilma saaja kuludeta EIP-le läbi erikonto, mille EIP avab
investeerimisrahastu nimel vastavalt artikli 55 lõikes 4 sätestatud
halduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.
2.           Sisekokkuleppe artikli 1
lõikes 5 osutatud kuupäev on 31. detsember 2030.
3.           Välja arvatud juhul, kui
nõukogu otsustab sisekokkuleppe artikli 5 kohase EIP-le hüvitise maksmise osas
teisiti, lisatakse tulud, mille pank saab lõikes 1 nimetatud erikontode
krediteerimisest, täiendavalt investeerimisrahastule ja võetakse arvesse
artiklis 21 osutatud osamaksunõuete puhul ning kasutatakse võimalike
finantskohustuste täitmiseks pärast 31. detsembrit 2030.
4.           EIP teostab lõikes 1
nimetatud summade sularahahaldust vastavalt artikli 55 lõikes 4 sätestatud
halduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.
5.           Investeerimisrahastut
hallatakse vastavalt Cotonou lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimise
otsuse, sisekokkuleppe ja käesoleva määruse teise osaga ette nähtud korras.
Artikkel 54
Hüvitis EIP-le
EIP-le makstakse täielikku hüvitist
investeerimisrahastu toimingute haldamise eest. Nõukogu otsustab EIP-le
hüvitise maksmise allikate ja mehhanismide üle vastavalt sisekokkuleppe
artikli 5 lõikele 4. Kõnealuse otsuse rakendusmeetmed lisatakse
artikli 55 lõikes 4 sätestatud halduslepingule.
Artikkel 55
Investeerimisrahastu
rakendamine
1.           EIP poolt hallatavatest 11.
EAFi vahenditest rahastatavate rahastamisvahendite suhtes kohaldatakse EIP oma
eeskirju.
2.           Programmide või projektide
puhul, mida kaasrahastavad liikmesriigid või nende täitevasutused ning mis
vastavad sisekokkuleppe artikli 10 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus
ja ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse artiklis 74 ette nähtud
rakendusmääruses sätestatud riikide koostööstrateegia ja programmdokumentide
prioriteetidele, võib EIP delegeerida investeerimisrahastu rakendamise
ülesanded liikmesriikidele või nende täitevasutustele.
3.           EIP avaldab investeerimisrahastust
rahalise toetuse saajate nimed, v.a juhul, kui selline avalikustamine võib
kahjustada saaja ärihuve, järgides konfidentsiaalsuse ja turvalisuse ja
eelkõige isikuandmete kaitse nõudeid. Avalikustamise kriteeriumide ja
üksikasjalikkuse juures võetakse arvesse asjaomase majandusharu ja
investeerimisrahastu olemuse eripärasid.
4.           Käesoleva osa üksikasjalikud
rakenduseeskirjad kehtestatakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja EIP vahelise
halduslepinguga.
Artikkel 56
Investeerimisrahastu aruandlus
EIP teavitab komisjoni korrapäraselt
investeerimisrahastu meetmetest, sealhulgas intressitoetustest, iga EIP-le
tasutud osamaksunõude kasutamisest ning eelkõige kohustuste, lepingute ja
maksete kvartalisummadest vastavalt artikli 55 lõikes 4 sätestatud
halduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.
Artikkel 57
Investeerimisrahastu
raamatupidamisarvestus ja -aruandlus
1.           EIP peab
investeerimisrahastu, sealhulgas 11. EAFi vahenditest rakendatavate ja
rahastatavate intressitoetuste kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et tagada
piisav kontrolljälg raha kõikide liikumiste kohta alates saamisest kuni
väljamaksmiseni ning sellest edaspidi saadava tulu ning võimalike tagasimaksete
kohta. EIP koostab vastavad raamatupidamisarvestuse eeskirjad ja meetodid
vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ning teavitab nendest
komisjoni ja liikmesriike.
2.           Igal aastal saadab EIP
nõukogule ja komisjonile aruande tema hallatavatest 11. EAFi vahenditest
rahastatavate meetmete rakendamise kohta, sealhulgas lõikes 1 osutatud
eeskirjade ja meetodite kohaselt koostatud raamatupidamisaruanded ja artikli 44
lõikes 3 nimetatud andmed.
Nende dokumentide projektid esitatakse hiljemalt
järgmise eelarveaasta 28. veebruariks ning lõplikud versioonid 30. juuniks, et
komisjonil oleks võimalik neid kasutada artiklis 43 nimetatud
raamatupidamisaruande koostamiseks vastavalt sisekokkuleppe artikli 11 lõikele 5.
EIP hallatavate vahendite kasutamise aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.
Artikkel 58
EIP toimingute välisaudit ja
eelarve täitmise kinnitamise menetlus
EIP poolt vastavalt teisele osale hallatavate 11.
EAFi vahendite arvel rahastatavate toimingute kohaldatakse auditit ja EIP
eelarve täitmise kinnitamise menetlust. Kontrollikoja poolse auditeerimise
üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud EIP, komisjoni ja kontrollikoja
vahelises kolmepoolses lepingus.
KOLMAS OSA
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
I JAOTIS
ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 59
Eelmiste Euroopa
Arengufondide jääkide ülekandmine
8., 9. ja 10. EAFi (edaspidi „varasemad
EAFid”) jääkide ülekandmine 11. EAFi toimub vastavalt sisekokkuleppe
artikli 1 lõike 2 punktile b, lõikele 3 ja
lõikele 4.
Artikkel 60
Intressitulu varasemate
EAFide vahenditelt
Varasemate EAFide vahenditelt kogunenud
intressitulu jääk kantakse üle 11. EAFi ning seda kasutatakse samal otstarbel
kui sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 6 osutatud tulu. Sama kehtib
eelmiste EAFidega seotud mitmesuguste tulude suhtes, nagu näiteks
liikmesriikidelt nendesse EAFidesse osamaksude tasumisega viivitamise puhul
saadav viivisintress. EIP poolt hallatavatelt 11. EAFi vahenditelt kogunev
intress lisatakse investeerimisrahastule.
Artikkel 61
Osamaksude vähendamine
jääkide võrra
10. EAFi projektide või varasemate EAFide
sisekokkuleppe artikli 1 lõike 3 kohaselt kinnitamata jäänud või tühistatud
summad vähendavad liikmesriikide osamaksude seda osa, mis on määratletud
sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktis a, kui nõukogu ei otsusta kooskõlas
sisekokkuleppe artikli 1 lõikega 4 ühehäälselt teisiti.
Iga liikmesriigi osamaksu mõju arvutatakse
võrdeliselt iga liikmesriigi osamaksuga 9. ja 10. EAFi. Mõju arvutatakse igal
aastal.
Artikkel 62
Käesoleva määruse kohaldamine
varasemate EAFide raames tehtud toimingute suhtes
Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad
finantsjuhtimises osalejaid, tulutoiminguid, kulu tõendamist, kinnitamist ja
maksmist, IT-süsteeme, toetusi, hankeid, raamatupidamisaruannete esitamist ja
raamatupidamisarvestust, samuti välisauditit ja eelarve täitmise kinnitamist,
kohaldatakse ka eelmistest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, järgides
kehtivaid juriidilisi kohustusi. Neid sätteid ei kohaldata investeerimisrahastu
suhtes.
Artikkel 63
Osamaksude menetluse algus
Artiklites 21 kuni 24 sätestatud
liikmesriikide osamaksude menetlust kohaldatakse esimest korda N + 2 aasta
osamaksude suhtes tingimusel, et sisekokkulepe jõustub N aasta 1. oktoobri ja N
+ 1 aasta 30. septembri vahel.
II JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 64
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
See on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT C, , lk.
[2]               ELT C, , lk.
[3]               Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012,
mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
[4]               Komisjoni
delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis
käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
(mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)
kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).
[5]               Nõukogu
määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, 3. juuni 1971, millega
määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes
kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).
[6]               Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
(EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).
[7]               Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk
1).


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0254

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud  /* KOM/2007/0254 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2007KOM(2007) 254 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon koostöös tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga on vaadanud läbi kõik liikmesriikide esitatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude ajutist peatamist käsitlevad taotlused. Lisatud ettepanek käsitleb teatavaid tööstus- ja põllumajandustooteid. Peatamistaotlused, mis on seotud eespool osutatud toodetega, vaadati läbi, lähtudes kriteeriumidest, mis on sätestatud komisjoni teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (vt EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2). Pärast läbivaatamist leidis komisjon, et määrusele lisatud ettepaneku I lisas loetletud toodete tollimaksude peatamine on põhjendatud. Tooted, mille puhul peatamine ei ole enam ühenduse majandushuvidega kooskõlas, on lisast välja jäetud. Määruse lisades loetletakse tooted, mille suhtes tehakse ettepanek tollimaksud peatada või mille sõnastust tuleks muuta, ja tooted, mis kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1255/96 lisast. Meetme kehtivusaeg on 1. juulist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, et selle aja jooksul oleks võimalik uurida iga üksiku peatamise majanduslikke aspekte. Peatamised, mida komisjon ja tollitariifistiku majandusküsimuste töörühm peavad vajalikuks tühistada või pikendada, jäetakse välja või neid pikendatakse pärast seda kuupäeva. |Üldine taust Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud mitmete uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 (millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud) lisas. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 300/2006 (ELT L 395, 30.12.2006, lk 1.) |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Kooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus- ja arengupoliitikaga ning välissuhete poliitikaga. Eelkõige ei rakendata käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste süsteem ja AKV süsteem) sõlminud kolmandate riikide arvelt. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kõik loetletud peatamised vastavad rühmasiseste arutelude käigus saavutatud kokkulepetele. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmas liikmesriike esindavad eksperdid. Kasutatud metoodika Avatud konsultatsioon Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Iga liikmesriigi määratud eksperdid Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest Ei ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte. Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ettepaneku avaldamine |Mõju hindamine Ei kohaldata Ettepanek kuulub komisjoni 2007. aasta töö- ja õigusloomekavasse. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud. |Õiguslik alus Artikkel 26 |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Kavandatavad meetmed on kooskõlas tegevuskava „Toll 2007“ eesmärkidega. |Kõnealused meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille kohaselt lihtsustatakse menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, ning ühepoolsete tariifide peatamist ja kvoote käsitleva komisjoni teatisega. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühepoolsete tollimaksumäärade kohaldamise peatamise ja tariifikvoodid heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. |4) MÕJU EELARVELE |Saamata jäävad tollimaksud kogusummas 40,7 miljonit eurot aastas. |5) TÄIENDAV TEAVE |Lihtsustamine |Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. |Kavandatava määruse lisas avaldatakse peatatud tollimaksude diferentseeritud loetelu. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksudEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:1.  Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96[2] lisas.2.  Teatav hulk tooteid, millele kõnealuses lisas osutatakse, tuleb lisas olevast nimekirjast välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkamine ei ole enam ühenduse huvides või kuna tuleb muuta toote kirjeldust, et võtta arvesse tehnilisi muudatusi või turusuundumusi.3.  Järelikult tuleks tooteid, mille kirjeldust on vaja muuta, käsitada uute toodetena.4.  Meetme kehtivusaeg peaks olema piiratud, et oleks võimalik uurida iga üksiku peatamise majanduslikke aspekte asjaomasel ajavahemikul. Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivusaja lõppkuupäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete ennetähtaegset lõpetamist või nende jätkumist pärast nimetatud tähtaega, kui esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni teatises sätestatud põhimõtetele.[3]5.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta.6.  Kuna käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. juulist 2007, peaks määrus jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa muudetakse järgmiselt:7.  lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud tooted;8.  jäetakse välja tooted, mille CN- ja TARIC-koodid on sätestatud käesoleva määruse II lisas.Artikkel 2Lisas sätestatud toodete suhtes kohaldatakse ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude ajutisi peatamisi alates 1. juulist 2007. Need kaotavad kehtivuse I lisas loetletud kuupäevadel.Artikkel 3Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISACN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kehtivusaja lõppkuupäev |ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 | 11 31 41 82 83 84 89 10 12 14 16 19 | Värske, jahutatud või külmutatud kalamari | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 2009 80 79 | 87 | Vamplimahla külmutatud kontsentraat Brixi arvuga vähemalt 61, kuid mitte rohkem kui 65 | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2009 80 99 | 93 | Töötlemata külmutatud kookosmahl, jaemüügiks pakendamata | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2811 22 00 | 20 | Amorfsest silikoonist 5 μm (± 1 µm) suurused mikrokerakesed, mida kasutatakse kosmeetikatoodete valmistamisel (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2811 22 00 | 30 | Poorse valge ränidioksiidi vähemalt 1 µm suurused kuulikesed, mida kasutatakse kosmeetikatoodete valmistamisel (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2827 39 85 | 20 | Antimonpentakloriid, puhtusega vähemalt 99 % massist | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 10 | Heelium-3 | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 20 | Hapnik-18ga vähemalt 95 %-liselt rikastatud vesi | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 30 | Süsinikmonooksiid 13C | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2916 39 00 | 45 | 2-Klorobensoehape | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |2920 90 40 | Trietüülfosfit | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2921 51 19 | 40 | p-Fenüleendiamiin | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2924 19 00 | 60 | N,N-Dimetüülakrüülamiid | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2926 90 95 | 61 | m-(1-Tsüanoetüül)bensoehape | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2929 10 90 | 80 | 1,3-Bis(isotsüanatometüül)benseen | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2930 90 85 | 78 | 4-Merkaptometüül-3,6-ditia-1,8-oktaanditiool | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 60 | 6'-(dibutüülamino)-3'-metüül-2'(fenüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9'-[9H]ksanteen]-3-oon | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 71 | 6'-(dietüülamino)-3'-metüül-2'(fenüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9'-[9H]ksanteen]-3-oon | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 72 | 2'-[bis(fenüülmetüül)amino]6'-(dietüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9'-[9H]ksanteen]-3-oon | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 21 00 | 70 | α-(4-metoksübensoüül)-α-(1-bensüül-5- etoksü-3-hüdantoinüül)-2-kloro-5-dodetsüüloksükarbonüülatseetaniliid | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 39 99 | 50 | N-Fluoro-2,6-dikloropüridiiniumtetrafluoroboraat | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 99 90 | 81 | 1,2,3-Bensotriasool | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 99 90 | 82 | Tolüültriasool | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3707 10 00 | 40 | Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab: mitte rohkem kui 10 % massist naftokinoondiasiidestreid, vähemalt 2 %, kuid mitte rohkem kui 20 % massist hüdroksüstüreeni kopolümeere ja mitte rohkem kui 7 % massist epoksüderivaate, lahustatuna 1-etoksü-2-propüülatsetaadis ja/või etüüllaktaadis | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3815 90 90 | 71 | Katalüsaator, sisaldab N-(2-hüdroksüpropüülammoonium)diasabitsüklo(2,2,2)oktaan-2-etüülheksanaati, lahustatuna etaan-1,2-dioolis | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3903 19 00 | 30 | Kristalliline polüstüreen, mille sulamispunkt on vähemalt 268°C, kuid mitte üle 272°C ja hangumispunkt vähemalt 247°C, kuid mitte üle 252°C, lisaainete ja täitematerjali sisaldusega või ilma | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3904 22 00 ex 3926 90 97 | 91 80 | Polü(vinüülkloriid), massis värvitud, helveste, terade, veerise või nelinurksete laastudena, kasutamiseks kaunistuselemendina põranda- ja seinakatetes (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 3907 30 00 ex 3916 90 15 ex 3926 90 97 | 40 10 70 | Epoksüvaik, mis sisaldab ränidioksiidi vähemalt 70 % massist, rubriikide 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 või 8548 kaupade kapseldamiseks (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 3919 10 38 | 40 | Kahepoolne isekleepuv modifitseeritud epoksüvaigust foolium rullides laiusega 10-20 cm, pikkusega 10–210 m ja kogupaksusega 10-50 µm, jaemüügiks pakendamata | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 59 90 | 10 | Mittepoorne ja lamineerimata akrülonitriil-metüülakrülaadi modifitseeritud kopolümeerist leht, mille paksus on vähemalt 1,0 mm, kuid mitte rohkem kui 1,3 mm, rullidena | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 99 28 | 50 | Termoplastiline polüuretaankile, mille paksus on vähemalt 250 μm, kuid mitte rohkem kui 350 μm, ning mis on ühelt poolt kaetud eemaldatava kaitsekilega | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 99 59 | 55 | Ioonvahetusmembraanid fluoritud plastmaterjalist | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 5004 00 10 | 10 | Siidlõng (v.a siidijääkidest kedratud lõng), jaemüügiks pakendamata, pleegitamata, pestud või pleegitatud, täielikult siidist | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 5004 00 90 | 10 | Täielikult siidist kedratud lõng, jaemüügiks pakendamata | 2.5 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 5907 00 90 | 10 | Tekstiilriie, kaetud liimiga, mis sisaldab kuulikesi diameetriga kuni 150 μm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 7011 20 00 | 20 | Elektronkiiretoru klaaskoonus (lehter) diagonaaliga vähemalt 508,8 mm, kuid mitte rohkem kui 811,0 mm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 7011 20 00 | 50 | Klaasist otspind, mille valgusläbivus klaasi paksuse 11,43 mm korral on 52,5 % (± 5 %), diagonaal vähemalt 512,1 mm, kuid mitte rohkem kui 814,2 mm, mõõdud 341,8 x 440,5 x 94,1 mm (± 1,4 mm) või 359,4 x 454,8 x 80,0 mm (± 1,4 mm) või 358,0 x 454,0 x 90,0 (± 1,4 mm) või 359,4 x 454,8 x 72,0 (± 1,4 mm) või 396,0 x 633,0 x 103,7 mm (± 1,4 mm) või 472,7 x 600,8 x 97,6 mm (± 1,4 mm) või 472,7 x 600,8 x 84,5 mm (± 1,4 mm) või 445,0 x 726,1 x 112,5 mm (± 1,4 mm) või 445,0 x 726,1 x 93,0 mm (± 1,4 mm) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8407 90 10 | 10 | Neljataktilised bensiinimootorid silindrite töömahuga kuni 250 cm³ alamrubriiki 8433 11 kuuluvate muruniidukite, alamrubriiki 8433 20 10 kuuluvate mootorniidukite, alamrubriiki 8432 29 50 kuuluvate mullafreeside või alamrubriiki 8436 80 99 kuuluvate aiapidamises kasutatavate purustajate tootmiseks (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8413 91 00 | 20 | Mangaan-räni-pronks-kaldkettad, mille vasesisaldus on vähemalt 58 %, kuid mitte üle 63 % massist ning mida kasutatakse mootorsõidukite kliimaseadmete hüdropumpades | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8501 31 00 | 30 | Kolmefaasilise mähisega harjadeta alalisvoolumootor välisläbimõõduga 85 mm või enam, kuid mitte üle 115 mm, nominaalse pöördemomendiga 2,23 Nm (± 1,0 Nm), võimsusega 120 W või enam, kuid mitte üle 520 W pöörete arvu 1550 p/min (± 350 p/min) korral toitepingel 12 V, varustatud Halli efektil põhineva elektroonilise andurilülitusega, kasutamiseks elektrilise servojuhtimismooduliga (elektriline servojuhtimismootor) (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8507 80 30 | 40 | Ristkülikukujuline liitium-ioonaku, pikkusega 80 mm või enam, kuid mitte üle 1000 mm, laiusega 25 mm või enam, kuid mitte üle 150 mm, kõrgusega 100 mm või enam, kuid mitte üle 500 mm, kaaluga 0,5 kg või enam, kuid mitte üle 30 kg, mahutavusega 20 Ah või enam, kuid mitte üle 1000 Ah, kasutamiseks korduvlaetava elektritoiteallika valmistamisel, mis monteeritakse rubriigi 8903 kaupadesse (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8529 90 65 | 70 | Elektroonilisest integraallülitusest ja painduvast trükklülitusest koosnev draiver, mida kasutatakse LCD-moodulite valmistamisel (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8539 39 00 | 20 | Külmkatoodiga (CCFL) või väliselektroodiga (EEFL) luminofoorlambid, läbimõõduga kuni 5 mm ja pikkusega üle 120 mm, kuid mitte pikemad kui 1570 mm, mida kasutatakse LCD-moodulite taustvalgustuses (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8540 11 11 | 95 | Värvielektronkiiretoru pilumaskiga, mis on varustatud elektronikahuri ja hälvitussüsteemiga ning ekraaniga, mille laiuse ja kõrguse suhe on 4:3 ning diagonaali pikkus on 42 cm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8540 11 19 | 91 | Värvielektronkiiretoru, varustatud kõrvutiasetsevate elektronikahuritega (in-line -tehnoloogia) ja ekraaniga, mille diagonaal on 79 cm või rohkem | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 9001 20 00 ex 9001 90 00 | 20 55 | Optilised, hajutavad, peegeldavad või prismaatilised lehed ja trükkimata hajutiplaadid, polariseerivast materjalist või mitte, spetsiaalselt lõigatud, kasutatakse LCD-moodulite valmistamisel (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 9001 90 00 | 70 | Polüetüleentereftalaatkile, mille paksus on ASTM D2103 kohaselt vähem kui 300 µm, ning mille ühel poolel on akrüülvaigust prismad, nurgaga 90° ja sammuga 50 µm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |(1) | Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklid 291–300. |II LISACN-kood | TARIC |0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0303 80 90 0303 80 90 | 11 31 41 82 83 84 89 10 19 |3707 10 00 | 20 |3904 22 00 3926 90 98 | 91 80 |3907 30 00 3916 90 15 3926 90 98 | 40 10 70 |3919 10 38 | 40 |3920 99 53 3920 99 59 | 55 |5004 00 10 5004 00 90 | 10 10 |5402 49 00 | 85 |5503 90 90 | 40 |5907 00 90 | 10 |6307 90 10 | 10 |7019 19 10 | 40 |8540 11 19 | 91 |9001 20 00 | 20 |9001 90 00 | 55 |9001 20 00 | 30 |9001 90 00 | 65 |FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud.2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: 12. peatüki artikkel 120Aastaks 2007 eelarvestatud summa: 15 287 900 eurot.3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul ei ole finantsmõju(x Ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)Eelarverida | Tulud[4] | periood, alates pp/kk/aaaa | [2007. aasta teine poolaasta ja 2008 – 2011] |Artikkel 120 | Mõju omavahenditele | 1.7.2007 – 31.12.2011 | - 40,7 aastas |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDMõnede käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud toodete lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklitega 291–300.5. MUUD MÄRKUSEDMajanduslike probleemide vähendamiseks on määratud kehtivusaeg.Käesolev ettepanek käsitleb muudatusi, mida tuleb teha olemasoleva määruse lisas, et arvestada järgmist:1) uued esitatud ja kinnitatud peatamistaotlused;2) tehnilised tootearendused ja majandussuundumused turul, millega seoses teatavad kehtivad peatamised lõpetatakse.TäiendusLisaks kauba kirjelduste ning CN- ja TARIC-koodide muutmisest tulenevatele parandustele on käesolevas lisas 37 uut toodet. Nimetatud peatamiste tõttu jääb aastas saamata 31,6 miljonit eurot tollimakse, arvestatuna taotleva liikmesriigi hinnangulise impordi põhjal 2007. aasta teisel poolaastal ja aastatel 2008–2011.Varasemate aastate statistikast selgub aga, et nimetatud summat tuleks korrutada keskmise koefitsiendiga, mis on hinnanguliselt 1,8, et võtta arvesse ka samu peatamisi kasutavate teiste liikmesriikide importi. See tähendab, et tulud vähenevad aastas umbes 57,1 miljoni euro võrra .KõrvaldamineTollide taaskasutuselevõtust tulenevalt on käesolevast lisast kõrvaldatud seitse toodet. Nii suurenevad vahendid 2,8 miljoni euro võrra (arvestades peatamistaotluste või 2005. aasta statistika andmeid).Meetme arvestuslik kuluKättesaadava (2005. aasta) statistika kohaselt vähenevad käesolevast määrusest tingitult tulud 57,1 – 2,8 = 54,3 miljonit eurot (brutosumma, arvesse on võetud ka kogumiskulud) x 0,75 = 40,7 miljonit eurot aastas ajavahemikus 1.7.2007–31.12.2011 .Liikmesriigid peavad traditsiooniliste omavahendite vähenemise hüvitama RKT-põhiste maksete suurendamisega.[1] ELT C[..], [..], lk [..].[2] EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1897/2006(ELT L 395, 30.12.2006, lk 1).[3] EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2.[4] Traditsiooniliste omavahendite korral (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.


|

52011PC0310

/* KOM/2011/0310 lõplik - NLE 2011/0134 */  NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu alusel Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu alusel

	SELETUSKIRIVastavalt nõukogu antud volitustele[1] pidas Euroopa Komisjon Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel 22. mail 2006 sõlmitud kalandussektori partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 25. veebruaril 2011. aastal varasema protokolli pikendav protokoll, mis hõlmab ajavahemikku 28. veebruarist 2011 kuni 27. veebruarini 2012, kuna kehtiva protokolli kehtivusaeg lõppes 27. veebruaril 2011.Kõnealune protokoll pakuti välja üheks aastaks, et anda ELile edaspidise pikemat ajavahemikku hõlmava protokolli võimaluste hindamiseks vajalikku aega.Kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll on edastatud nõukogule selle allkirjastamise ja ajutise kohaldamise heakskiitmiseks. Samuti on see edastatud nõukogule ja Euroopa Parlamendile protokolli sõlmimiseks.Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused kuue järgmise kategooria puhul:-  väikesemahuline pelaagiline püük põhjaosas: 20 seinerit,-  väikesemahuline kalapüük põhjaosas: 30 põhjaõngejadaga kalapüügilaeva,-  väikesemahuline kalapüük lõunaosas: 20 laeva,-  põhjalähedane püük: 22 laeva,-  tuunipüük: 27 laeva,-  tööstuslik pelaagiline kalapüük: 60 000 püügitonni.Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku võtta vastu käesolev määrus.2011/0134 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSkalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu aluselEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Nõukogu võttis 22. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 764/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist[2].2.  Partnerluslepingu uus protokoll[3] parafeeriti 25. veebruaril 2011. Protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Maroko suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.3.  Nõukogu võttis […] vastu otsuse XXX/2010,[4] milles käsitletakse uue protokolli allkirjastamist ja ajutist kohaldamist.4.  Seega tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamisaja jooksul.5.  Nõukogu 29. septembri 2008 määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[5] artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui liidule protokolli alusel jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb kindlaks määrata.6.  Võttes arvesse, et eelmine protokoll lõppes 27. veebruaril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. veebruarist 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 17.  Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu protokolliga (edaspidi „protokoll”) ettenähtud kalapüügivõimalused on jaotatud liikmesriikide vahel järgmiselt:Kalapüügiliik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Litsentsid või kvoodid |Väikesemahuline pelaagiline püük põhjaosas | Seinerid | Hispaania | 20 |Väikesemahuline kalapüük põhjaosas | Põhjaõngejadaga kalapüügilaevad < 40 GT | Hispaania | 20 |Portugal | 7 |Põhjaõngejadaga kalapüügilaevad > 40 GT < 150 GT | Portugal | 3 |Väikesemahuline kalapüük lõunaosas | Hispaania | 20 |Põhjalähedane püük | Õngepüügilaevad | Hispaania | 7 |Portugal | 4 |Traalerid | Hispaania | 10 |Itaalia | 1 |Tuunipüük | Ritvõngedega tuunipüügilaevad | Hispaania | 23 |Prantsusmaa | 4 |Tööstuslik pelaagiline püük | Saksamaa | 4 850 t |Leedu | 15 520 t |Läti | 8 730 t |Madalmaad | 19 400 t |Iirimaa | 2 500 t |Poola | 2 500 t |Ühendkuningriik | 2 500 t |Hispaania | 400 t |Portugal | 1 333 t |Prantsusmaa | 2 267 t |8.  Nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut.9.  Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide püügilitsentside taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga ettenähtud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust. Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta lepingu alusel jaotatud kalapüügivõimalusi täielikult, on kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, millal komisjon neile selle teabe edastab.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Seda kohaldatakse alates 28. veebruarist 2011.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Dok. 6486/1/11 REV 1, 18. veebruar 2011.[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2006, 22. mai 2006, ELT L 141, 29.5.2006, lk 1.[3] ELT C [...], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.