               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.4.2017
            COM(2017) 157 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Soome taotlus – EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Soome esitas 22. novembril 2016 taotluse EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                ettevõttes Nokia Oy (Nokia Network Systems) ning kolmes tarnijas ja tootmisahela järgmise etapi tootjas Soomes.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B),

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        22. november 2016

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        22. november 2016

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        2. detsember 2016

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        13. jaanuar 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        7. aprill 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõte

                        Nokia Oy (Nokia Network Systems)

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        4

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 26 – Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        3

                        Vaatlusperiood

                        2. juuni 2016 – 2. oktoober 2016

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        945

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamiste koguarv

                        945

                        Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        945

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        821

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 154 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                           249 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 403 000

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 641 800

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems 22. novembril 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 2. detsembril 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. aprillil 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Nokia Oy ja kolm tarnijat koondasid 945 töötajat. Põhiettevõte tegutseb NACE Rev. 2 osa 26 „Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“ alla kuuluvas majandussektoris.

               6.Nokia Network Systems on täielikult ettevõtjale Nokia Oy kuuluv Soome tütarettevõtja. Nokia Network Systems on andmeside- ja sideseadmeteettevõtja.

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Nokia Oy

                        940

                        Lionbridge Oy

                        1

                        Eilakaisla Oy

                        1

                        ManpowerGroup Solutions Oy

                        3

                        Ettevõtteid kokku: 4

                        Koondatuid kokku:

                        945

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        945

               Sekkumiskriteeriumid

               7.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigis koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad.

               8.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 2. juunist 2016 kuni 2. oktoobrini 2016.

               9.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –940 töötajat koondati ettevõttes Nokia Oy,

               –5 töötajat koondati ettevõtte Nokia Oy 3 tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               10.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –945 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad

               11.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 945.

               Määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               12.Selleks et välja selgitada määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidab Soome, et IKT-sektor on üks neid tööstussektoreid, mis on maailmamajanduse muudatustest kõige mõjutatavam, mis tuleneb suurest konkurentsist, kiirest tehnoloogilisest progressist ning innovatsioonist, ühinemistest, ülevõtmistest ja allhangetest.

               13.IKT-sektori komponentide tootmise ja üldprotsesside allhanked oli Euroopa tootjate vastus suurenevale vajadusele saada kiiresti muutuva (peamiselt Ida-Aasia poolse) konkurentsi tingimustes konkurentsieelis.

               14.Siiani on Ida-Aasia konkurendid kasutanud konkurentsieelise allikana madalaid marginaale. Nüüd reinvesteerivad nad kasumi teadus- ja arendustegevusse. Ida-Aasia konkurendid sisenevad turule agressiivselt ja panevad Euroopa ettevõtted veelgi raskemasse olukorda.

               15.Sektorit on kahjustanud langevad hinnad ja madalam nõudlus telekomisektori ettevõtete poolt. See ei ole takistanud Hiina ettevõtetel jätkuvalt siseneda Euroopa turgudele
                  6
               .

               16.Toodete ja vastavate tarkvaralahenduste elutsükkel on väga lühike. Toote- ja/või tarkvaraalane oskusteave ning valdkonnas vajalik haridus aeguvad kiiresti.

               17.Konkurents ELis ja mujal kui ELis töötavate isikute vahel on tihe. Euroopa IKT-sektori töötajad vananevad ning nad on Ameerika ja Aasia kolleegidest madalama haridustasemega. Soome IKT-professionaalidele avalduv konkurentsisurve on kõigi teiste sektoritega võrreldes järjest üleilmsem.

               18.Praeguseks on arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmise sektorilt koos käesoleva taotlusega laekunud EGFile 15 taotlust, neist 12 puhul on põhjenduseks toodud kaubanduse globaliseerumine ning 3 puhul üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjed. Soome esitas kolm 15 taotlusest
                  7
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Soome IKT-sektorit on viimasel kahel aastal iseloomustanud üheaegselt nii suur värbamine kui ka koondamine. Toodete konkurentsivõime säilitamise vajadus avaldab märkimisväärset survet.

               20.IT-võrkude sektorile on viimastel aastatel omased mõned olulised suundumused. Vajadus tõhususe ja teenuste laiema sortimendi järele järjest suureneb.

               21.Tehnoloogiatööstus pakkus 2008. aastal tööd keskmiselt 326 000 inimesele. 2015. aastaks töötas tööstusharus 289 000 inimest
                  8
               . Haru sees suurenes IKT-sektori töötajate arv 52 000 inimeselt (2008) 60 000 inimesele (2015). Sel ajavahemikul kadus IKT-sektoris palju töökohti ja loodi palju uusi.

               22.Viimastel aastatel lõi Nokia Oy võrgutehnoloogia ühisettevõtte Siemensiga, nõustus müüma osa oma äritegevusest Microsoftile ja ühines Alcateliga, et konkureerida võrguside valdkonna suuremate konkurentidega. 2016. aastal teatas Nokia Oy töötajate arvu vähendamisest. Nokia Oy kavatseb 2018. aasta lõpuks vähendada aastaseid tegevuskulusid 900 miljonit eurot. Samal ajal võttis Nokia meetmeid, et suunata vahendeid tulevikutehnoloogiatesse.

               23.Nokia Oy üleilmne ümberkujunduskava, sealhulgas töötajate arvu vähendamine, on vajalik konkureerimiseks Ida-Aasia konkurentidega. Seonduv töötajate arvu vähendamine peaks olema lõpule viidud 2018. aasta lõpuks.

               24.Ettevõttest Nokia Oy 2016. aastal koondatud töötajad on kõrge (40 %) ja keskmise kvalifikatsiooniga (60 %). Nad töötasid programmeerimise ja disaini valdkonnas.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               Uusimaa

               25.Uusimaal on suuremate tööstussektorite üldised majandustingimused langusteel ja ettevõtted on oma töötajate arvu viimase kolme kuu jooksul vähendanud
                  9
               . IKT-sektori ettevõtete müügikäive langes 2016. aasta I kvartalis 2,5 %
                  10
               .

               26.2012.–2016. aasta ulatuslikud koondamised Espoo, Helsinki ja Vantaa piirkonnas puudutasid põhiliselt elektroonika- ja tarkvaratööstust (nimetatud ajavahemikul koondati 6000 töötajat). Töötajaid on koondanud ka väiksemad ettevõtted ja allhankijad.

               27.Nokia Oy on Soome suurim IKT-ettevõte. 2014. aastal loodi Uusimaal 730 uut IKT-sektori ettevõtet ja suleti 759. Samal aastal oli Uusimaal IKT-ettevõtteid 7114 (51 % riigi koguarvust).

               28.Nokia Oy poolt Uusimaal koondatud töötajad on peamiselt kõrgelt või keskmiselt kvalifitseeritud ja pooled neist on üle 50-aastased. Töötajad tegelevad programmeerimise ja disainiga. Nende kutseoskused on tihtipeale aegunud.

               29.Kõrge kvalifikatsiooniga inseneride ja üle 50-aastaste töötajate olukord Uusimaal on keeruline.

               30.Kõrgharidusega inimeste töötus on üldiselt kõrge
                  11
                ning tegu ei ole vaid tehnilise haridusega töötajatega. Uusimaa töötust käsitlev statistika hõlmab ka kontoritöötajaid, raamatupidajaid ja arveametnikke.

               Pirkanmaa

               31.Töötlev tööstus on käibe alusel Pirkanmaa suurim majandussektor, peamisteks valdkondadeks on tehnoloogiatööstus (48 %), metsatööstus (25 %) ning keemia-, kummi- ja plastitööstus (18 %)
                  12
               .

               32.2016. aasta septembris oli Pirkanmaa tööhõive ja majanduse arendamise ametis registreeritud 36 186 töötut tööotsijat, st 1 % rohkem kui aasta varem
                  13
               . Pirkanmaa töötuse määr on pikka aega olnud riigi keskmisest kõrgem.

               33.Viimaste aastate jätkuvalt kõrge töötuse määra peamine põhjus on piirkonna ekspordile suunatud ja töötleval tööstusel põhineva majandustegevuse kriis, samuti drastilised struktuursed muutused, eelkõige IKT-sektoris. 2015. aastal koondasid Pirkanmaa suured IKT-ettevõtted üle 1000 töötaja.

               34.Pirkanmaa praegused struktuursed probleemid peegelduvad kõrgharidusega inimeste suurenenud töötuses, mis 2012–2016 enam kui kahekordistus. 2016. aasta keskpaigaks on ligikaudu 33 % akadeemilise kraadiga töötutest olnud jätkuvalt tööta rohkem kui aasta
                  14
               .

               Pohjois-Pohjanmaa

               35.Pohjois-Pohjanmaa töötuse määr on endiselt kõrge. Tööta tööotsijate osakaal on olnud riigi keskmisest kõrgem. 2016. aasta aprilli lõpus oli töötuse määr terves Soomes 13,0 %, Pohjois-Pohjanmaal 14,3 % ja Oulus 16,1 %
                  15
               .

               36.Suurem osa Pohjois-Pohjanmaa IKT-sektorist tegutseb Oulu piirkonnas. Viimaste aastate keeruline ettevõtluskeskkond ja ettevõtete püüdlused oma tegevust ühtlustada on kaasa toonud drastilised koondamised.

               37.Möödunud kümnendi lõpu arvnäitajatega võrreldes on selle piirkonna töötajate arv märkimisväärselt langenud. Kärbete ja kokkuhoiu tõttu ei saa avalik sektor pakkuda tööd samal arvul inimestele kui varem. Pikaleveninud majandusseisak ja valdkonna struktuursed muutused on pikendanud töötuse perioode.

               38.Nokia Oy koondamised on Oulu IKT-sektori töötuse probleemi veelgi süvendanud, kuid sealne olukord oli juba ennegi halb. Oulu asub keskustest kaugel ning lähedal ei ole muude töökohtadega linnu.

               39.Olukord on eriti keeruline piirkonna IKT projektijuhtide ja koostetöötajate jaoks. Nad on olnud tööta pikka aega, nii on nende oskusteave aegunud.

               40.Oulu piirkonnas on töövõimalusi uutes kasvavates sektorites. Paljudel koondatud töötajatel on head oskused disaini ja tootearenduse vallas, mida saaks kasutada IKT-sektoris või IKT-rakendusi arendavates sektorites.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               41.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 821. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        608

                        (74,0 %)

                        Naised:

                        213

                        (26,0 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        800

                        (97,4 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        21

                        (2,6 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        6

                        (0,7 %)

                        25–29aastased:

                        12

                        (1,5 %)

                        30–54aastased:

                        632

                        (77,0 %)

                        55–64aastased:

                        167

                        (20,3 %)

                        üle 64-aastased:

                        4

                        (0,5 %)

               (*): Liigsete kümnendkohtade vältimiseks on arvud ümardatud.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               42.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

               Tööotsimiskoolituse eesmärk on anda osalejatele rohkem teavet tööturu kohta, aidata neil teha kindlaks oma võimalused ning täiendada ja ajakohastada tööotsimisoskusi. Juhendamine: meetme eesmärk on toetada ja juhendada tööotsijat töö otsimisel ja töökohapõhisel õppel. Tööotsijat juhendatakse leidma tööd.

               –Karjäärinõustamine: meede on suunatud tööotsijatele, kes vajavad karjääri planeerimisel funktsionaalset, intensiivset ja pikaajalist tuge. See põhineb peamiselt grupitegevustel.

               –Ekspertide antavad hinnangud: meetme eesmärk on hinnata tööotsijate olukorda ja vajadust teenuste järele. Korraldatakse ka nn profiilimäng, millega aidatakse tööotsijatel välja selgitada oma pädevusvaldkonnad.

               –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused

               Tööotsijaile antakse teavet, neid nõustatakse ja neile osutatakse eksperditeenuseid tööturule naasmise planeerimiseks. Välismaiste töökuulutuste tööotsijaile edastamiseks kasutatakse ka EURESe võrgu teenust. Koolitus toimub kutseõppena ja ettevõtluskoolitusena. Pakutakse põhiliselt erikoolitusi, mis annavad ka diplomi.

               –Ettevõtluse alustamise toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisiku tööhõivet füüsilisest isikust ettevõtjana. Ettevõtluse alustamise toetuse eesmärk on tagada algajale ettevõtjale sissetulek ajaks, mida on vaja täistööajaga tegutseva ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks.

               –Palgatoetus on ette nähtud koondatud töötajate jaoks, et toetada nende hõivet uuel töö- või praktikakohal, vähendades piiratud aja jooksul uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % töötaja palgakuludest piiratud ajavahemikul (6–24 kuud).

               –Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine

               Tööotsijale võib hüvitada sõidu- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või koolitusmeetmetes osalemisega, samuti kolimiskulud.

               43.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               44.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               45.Hinnangulised kogukulud on 4 403 000 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 154 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 249 000 eurot.

               46.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 641 800 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)*

                        Hinnangulised kogukulud

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        733

                        621

                        455 000

                        Koolitus (Koulutus)

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha)

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Ekspertide antavad hinnangud (Asiantuntija-arvioinnit)

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        3 600 000

                        (86,66 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Palgatoetus (Palkkatuki)

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine (Liikkuvuusavustus)

                        100

                        140

                        14 000

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        554 000

                        (13,34 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        9 000

                        2. Haldamine

                        –

                        161 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        59 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        20 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        4 403 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 641 800

               (*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust.

               47.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Soome on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               48.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               49.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 2. juunil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 2. juunist 2016 kuni 22. novembrini 2018.

               50.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 2. juunil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 2. juunist 2016 kuni 22. maini 2019.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               51.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest. Tehnilist tuge rahastatakse tööhõive- ja majandusministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest.

               52.Soome on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               53.Soome on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sidusrühmadega konsulteerides. Tööhõive- ja majandusministeeriumis on kokku kutsutud töörühm, mis tegeleb Nokia koondamistega ja osaleb EGFi taotluse koostamises.

               54.Sellesse töörühma kuuluvad Uusimaa, Pirkanmaa ja Pohjois-Pohjanmaa majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite esindajad. Esindatud on ka Nokia Oy, Soome Tehnoloogiatööstuse Liit, ametiühing Pro ja Soome inseneride kutseliit.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               55.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi juhtimisülesanded on antud tööhõive ja ettevõtluse osakonnale.

               56.Sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Makseid toetusesaajatele teevad piirkondlikud majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevad keskused ning tööhõive ja majandusarengu ametid.

               57.Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb tööhõive- ja majandusministeeriumi kantseleiülema alluvuses.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               58.Soome on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               59.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  16
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               60.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 641 800 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               61.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  17
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               62.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 641 800 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               63.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2016/008 FI / Nokia Network Systems)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  18
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  19
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  20
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)22. novembril 2016 esitas Soome taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 26 (arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Soomes. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 2 641 800 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 641 800 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  21Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_en.html

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/situational-picture-of-innovation-2016-new-scale-new-competences

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (15)
                  http://www.elykeskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_en_huhtikuu_2016.pdf/7338d392-14e3-4fe5-846f-5d0bfd136734

                     (16)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (17)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (18)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (19)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (20)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Rootsil kohaldada vähendatud maksumäära teatavate kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 (Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0852

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Rootsil kohaldada vähendatud maksumäära teatavate kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 (Ainult rootsikeelne tekst on autentne)  /* KOM/2004/0852 lõplik */

	Brüssel 5.1.2005KOM(2004) 852 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Rootsil kohaldada vähendatud maksumäära teatavate kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. TAOTLUSE ESITAMINE20. augusti 2004. aasta kirjas taotlesid Rootsi asutused komisjonilt erandi tegemist, mis võimaldaks neil rakendada vähendatud maksumäära kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes Rootsi põhjaosas kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19.[1] Taotluse hindamiseks vajalike andmete hankimiseks saatis komisjon 20. septembri kirjaga Rootsi asutustele lisaküsimused, millele nimetatud asutused vastasid 13. oktoobril 2004. aastal.Rootsi kehtestas energiamaksu elektrile 1957. aastal. 1981. aasta juulis kehtestati vähendatud energiamaksumäär elektrile, mida tarbitakse Rootsi põhjaosas, kus küttekulud on keskmiselt kõrgemad kui maa teistes osades. Elektriküte moodustab ligikaudu 30% kogu kodumajapidamiste ja teenindussektori küttest Rootsis.Sellise piirkondlikku arengut toetava eristamisega, mille puhul võetakse arvesse kliimatingimusi, seatakse eesmärgiks luua Rootsi põhjaosa kodumajapidamistele ja teenindussektori ettevõtetele nende elektrikulude vähendamise kaudu võrdsed tingimused sama liiki tarbijatega riigi lõunaosas. Geograafiline eristamine põhineb objektiivsel teabel keskmiste temperatuuride kohta ajavahemikel, mil maju tavapäraselt köetakse. Rootsi põhjaosas asuva keskmise majapidamise kütmiseks vajalik elektritarbimine on palju külmema kliima ja seega ka pikema kütteperioodi tõttu ligikaudu 25% suurem kui lõunaosas. Toetusesaajatele kehtestatakse elektri maksumäära vähendus, mis on 25% täismaksumäärast.Praegu on kodumajapidamistele ja teenindussektori ettevõtetele kehtestatud energiamaks elektrile Rootsi põhjaosas 0,181 SEK/kWh (0,020 eurot) ja riigi teistes piirkondades 0,241 SEK/kWh (0,026 eurot). Kõnealuse meetme rakendamise õiguslik alus on energiaaktsiisi akti 11. peatüki 3. ja 4. jaos.Rootsi leiab, et maksustamisest tulenev ajend energia tõhusamaks kasutamiseks säilib.Eeldatav iga-aastane eelarveline kulu on 800 miljonit Rootsi krooni (88 miljonit eurot).Meedet kohaldatakse vähendatud energiamaksumäärana. Vähendatud energiamaksumäära rakendatakse vahetult maksustamisel. Maksumäära vähendatakse elektri tarnimisel turustajalt tarbijale.Meetmega hõlmatud piirkonnad on:Piirkonnad | Kohalikud omavalitsused |Norrbottensi lään | kõik |Västerbottensi lään | kõik |Jämtlandsi lään | kõik |Västernorrlandsi lään | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgsi lään | Ljusdal |Dalarnasi lään | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlandsi lään | Torsby |Nagu kõigi Rootsi energia maksustamist reguleerivate õigusaktide puhul, pole ka kõnealuse meetme kohaldamisaeg piiratud.Komisjoni 11. juuni 2003. aasta otsuses[2] ei esitatud ühtegi vastuväidet teenindussektorit soodustavate piirkonniti erinevate elektri maksumäärade kohta ajavahemikul 2002-2005 riigiabi eeskirjade alusel.2. KOMISJONI AVALDUSDirektiivi 2003/96/EÜ artikli 19 punkti 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriikidel kehtestada täiendava maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 alusel taotletavate maksuvabastuste puhul tuleb kontrollida, et järgitakse ühenduse poliitikat.Selline eristamine asetab Rootsi põhjaosa kodumajapidamised ja teenindussektori ettevõtted nende elektrikulude vähendamise kaudu võrdsessse olukorda sama liiki tarbijatega riigi lõunaosas. Kõnealune meede toetab seega piirkondlikku ja ühtekuuluvuspoliitikat.Vähendatud maksumäärad elektri tarbimisele Rootsi põhjaosas (20 eurot/MWh) jäävad palju kõrgemale direktiiviga 2003/96/EÜ kehtestatud ühenduse alammmääradest (1 euro/MWh mitteäriotstarbelisel kasutamisel). Lisaks sellele on maksuvähendused proprtsionaalsed kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete lisakulutustega kütmisele Rootsi põhjosas. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuse maksumäära rakendamine tagab maksustamise stimuleeriva mõju energiatõhususe kasvule. Sama järelduseni jõuti riigiabi otsuses kõnealuse maksuvähenduse kohta. Komisjon võttis sealjuures arvesse, et toetusesaajad pidid alati maksma märkimisväärse osa riiklikku maksu.Üldreeglina peavad maksuerandid olema lühiajalised. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 punktis 2 lubatakse selliseid maksuerandeid kehtestada kuni kuueks aastaks. Komisjon võttis vastu riigiabi otsuse kõnealuse juhtumi suhtes 11. juunil 2003. aastal enne direktiivi 2003/96/EÜ (31. oktoober 2003) jõustumist. Kõnealuses otsuses loetakse Rootsi piirkondlike maksuerinevuste meede sobivaks abiks kuni 31. detsembrini 2005. Seetõttu saab komisjon teha nõukogule vaid ettepaneku lubada kõnealust meedet rakendada kuni selle kuupäevani. See ei piira võimalikku meetme kehtivuse pikendamist pärast komisjonilt uue hinnangu saamist riigiabi ja maksueeskirjade kohta, kui Rootsi asutused soovivad maksuvähendusi säilitada pärast 2005. aastat.3. OTSUSKomisjon teeb nõukogule ettepaneku direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 alusel lubada Rootsil kohaldada kuni 31. detsembrini 2005 vähendatud aktsiisimäära kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes teatavates linnades Rootsi põhjaosas.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Rootsil kohaldada vähendatud maksumäära teatavate kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[3] eriti selle artikli 19 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 20. augusti 2004. aasta kirjas taotlesid Rootsi asutused komisjonilt erandi tegemist, mis võimaldaks neil kohaldada vähendatud aktsiisimäära kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes Rootsi põhjaosas kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19.(2) 1981. aasta juulist on Rootsis kohaldatud vähendatud energiamaksumäära elektrile, mida tarbitakse riigi põhjaosas, kus elektrikulu küttele on keskmiselt 25% kõrgem kui mujal.(3) Elektrikulude vähendamine asetab Rootsi põhjaosa kodumajapidamised ja teenindussektori ettevõtted võrdsessse olukorda samasuguste tarbijatega riigi lõunaosas. Kõnealune meede toetab seega piirkondlikku ja ühtekuuluvuspoliitikat.(4) Vähendatud maksumäär elektri tarbimisele Rootsi põhjaosas, mis on 20 eurot/MWh, jääb palju kõrgemale direktiiviga 2003/96/EÜ kehtestatud ühenduse alammmäärast. Lisaks sellele on maksuvähendused proportsionaalsed kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete lisakulutustega kütmisele Rootsi põhjosas. Niisiis peaks kõnealuse maksumäära rakendamine tagama maksustamise stimuleeriva mõju energiatõhususe kasvule.(5) Komisjon vaatas maksuvähendustaotluse läbi ja leidis, et kõnealuse meetme rakendamine ei moonuta ega takista siseturu toimimist ning ei ole vastuolus ühenduse keskkonna-, energeetika- ja transpordipoliitikaga.(6) Selline lähenemine on kooskõlas komisjoni seisukohaga riigiabi C 42/2003[4] kohta, mille puhul ei esitatud ühtegi vastuväidet maksuvähenduse rakendamise suhtes 31. detsembrini 2005.(7) Seetõttu on asjakohane lubada Rootsil kohaldada vähendatud maksumäära elektri tarbimisele Rootsi põhjaosas kuni 31. detsembrini 2005.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Rootsi võib kohaldada vähendatud aktsiisimäära kodumajapidamiste ja teenindussektori ettevõtete poolt tarbitava elektrienergia suhtes lisas loetletud omavalitsusüksustes.Maksuvähendus on võrreldes ülejäänud Rootsimaaga proprtsionaalne lisakulutustega kütmisele.Vähendatud maksumäär vastab direktiivis 2003/96/EÜ kehtestatud nõuetele, eelkõige sama direktiivi artiklis 10 kehtestatud alammääradele.Artikkel 2Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2005.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaPiirkonnad | Kohalikud omavalitsused |Norrbottensi lään | kõik omavalitsused |Västerbottensi lään | kõik omavalitsused |Jämtlandsi lään | kõik omavalitsused |Västernorrlandsi lään | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgsi lään | Ljusdal |Dalarnasi lään | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlandsi lään | Torsby |[1] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).[2] Riigiabi C42/03 (ex-NN 3/B/2001)— Rootsi (ELT C 189, 9.8.2003, lk 6).[3] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).[4] ELT C 189, 9.8.2003, lk 6.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0509

Ettepanek Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Austrias vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne)  /* KOM/2006/0509 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 9.10.2006KOM(2006) 509 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Austrias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Geneetiliselt muundatud maisiliigi Zea mays L . liin MON 810 turuleviimine lubati vastavalt komisjoni otsusele direktiivi 90/220/EMÜ C osas ning Prantsusmaa ametisutused andsid nõusoleku kõnealuse geneetiliselt muundatud organismi (GMO) turuleviimiseks.2. Seejärel teavitas Austria direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 (kaitseklausel) kohaselt komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt maisi Zea mays L . liin MON 810 turuleviimine või seda piirata, ning tõi välja selle otsuse põhjused.3. Peeti nõu taimede teaduskomiteega, kes leidis oma arvamustes, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida ei oldud arvestatud nendest GMOdest tuleneva ohu esialgsel hindamisel ja mis annaksid põhjust maisi Zea mays L. liin MON 810 suhtes esialgselt tehtud otsuse läbivaatamiseks.4. Nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta.[1]5. Jaanuaris 2004 palus komisjon Austrial oma kaitseklausli uue õigusliku raamistiku kohaselt üle vaadata ja vajaduse korral see uuesti direktiivi 2001/18/EÜ raames ära märkida.6. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt esitas Austria komisjonile lisateabe oma olevasoleva kaitseklausli meetmete toetuseks.7. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt peab komisjon sellistel asjaoludel tegema otsused direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras, mille puhul kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklis 8 sätestatut.8. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 28 lõike 1 kohaselt peeti nõu Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002,[2] mille kohaselt vastavad teaduskomiteed asendati Euroopa Toiduohutusametiga, ning viimane järeldas oma 8. juuli 2004. aasta arvamuses,[3] et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mis muudaksid kehtetuks maisi Zea mays L. liin MON 810 keskkonnaohu hindamise ja oleksid põhjenduseks selle GMO keelustamisele Austrias.9. Komisjoni otsuse eelnõu, milles paluti Austrial tunnistada kehtetuks oma kaitseklausel, esitati seetõttu nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 2 kohaselt arvamuse saamiseks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel moodustatud komiteele.10. Komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust kaitseklausli kohta, mis tähendab, et komisjon peab nõukogu otsuse 1999/486/EÜ artikli 5 lõike 4 kohaselt esitama viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama Euroopa Parlamenti.11. Nõukogu otsuse 1999/486/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaselt väljendas keskkonnanõukogu 24. juunil 2006 kvalifitseeritud häälteenamusega oma vastuseisu ettepanekule, milles paluti Austrial tunnistada kehtetuks oma kaitsemeetmed, ning nimetatud lõike kohaselt peab komisjon ettepaneku uuesti läbi vaatama.12. Nõukogu teatas oma avalduses, et „geneetiliselt muundatud maisiliigi […] MON 810 turuleviimisega seotud riiklike kaitsemeetmete suhtes valitseb endiselt ebakindlus”, ning kutsus komisjoni üles „koguma kõnealuse GMO kohta täiendavaid tõendeid ja hindama, kas [Austria] võetud meede, mille eesmärk oli ajutise ettevaatusabinõuna peatada [kõnealuse toote] turuleviimine, on õigustatud ning kas kõnealuse organismi lubamine vastab endiselt direktiivi 2001/18/EÜ ohutusnõuetele”.13. Novembris 2005 küsiti EFSAlt, kas on teadulikku põhjust arvata, et maisi Zea mays L. liin MON 810 jätkuv turuleviimine võiks loa andmise tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste tervisele või keskkonnale, ning eelkõige paluti EFSAl arvesse võtta võimalikku uut teaduslikku teavet, mis on saadud pärast kõnealuse GMO ohutust hindavat eelmist teaduslikku arvamust.14. Pärast Austria taotluses esitatud tõendite uurimist leidis EFSA oma 29. märtsi 2006. aasta arvamuses (avaldatud 11. aprillil 2006),[4] et praegu olemasolevad teaduslikud tõendid ei toeta Austria väiteid ja otsustas, et ei ole alust arvata, et maisi Zea mays L. liin MON 810 jätkuv turuleviimine võiks vastavate nõusolekute tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.15. Nõukogu otsuse 1999/486/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaselt võib komisjon seega esitada nõukogule muudetud ettepaneku, taasesitada oma ettepaneku või esitada seadusandliku ettepaneku asutamislepingu alusel.16. Võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2005. aasta avaldust ja pidanud uuesti aru EFSAga selgub kolmandat korda, et teadusliku hinnangu kinnitusel ei ole põhjust arvata, et maisi Zea mays L. liin MON 810 jätkuv turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale. Seetõttu leiab komisjon, et ettepanekut ei oleks vaja muuta ja esitab selle nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaselt taas nõukogule.EttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin MON 810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Austrias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[5] eriti selle artikli 23 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/294/EÜ (geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) turuleviimise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ)[6] otsustati anda nõusolek kõnealuse toote turuleviimiseks.(2) Prantsusmaa ametiasutused andsid vastava nõusoleku 3. augustil 1998.(3) Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ[7]) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.(4) Austria teavitas 2. juunil 1999 komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt maisi Zea mays L. liin MON 810 kasutamine ja müük ning põhjendas seda direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt.(5) Taimede teaduskomitee leidis 24. septembril 1999, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida ei oldud arvestatud toimiku esialgsel hindamisel ja mis annaksid põhjust selle toote suhtes komitee esialgselt esitatud arvamuse läbivaatamiseks.(6) 9. jaanuaril 2004 ning 9. ja 17. veebruaril 2004 esitas Austria komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses liini MON 810 maisiga.(7) Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 28 lõike 1 kohaselt pidas komisjon nõu Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002,[8] mille kohaselt vastavad teaduskomiteed asendati Euroopa Toiduohutusametiga.(8) EFSA leidis 8. juulil 2004,[9] et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks liini MON 810 maisi keskkonnaohu hinnangu ning õigustanud kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelustamist Austrias.(9) Kuna kõnealustel asjaoludel ei ole põhjust arvata, et see toode ohustaks inimeste tervist või keskkonda, esitas komisjon 29. novembril 2004 vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikes 2 osutatud korrale sama direktiivi artikli 30 alusel moodustatud komiteele otsuse eelnõu, milles paluti Austrial tunnistada kehtetuks oma ajutise kaitseklausli meetmed.(10) Kuna komitee ei esitanud oma arvamust nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[10] artikli 5 lõike 4 kohaselt, esitas komisjon nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta.(11) Kooskõlas nõukogu otsuse 1999/486/EÜ artikli 5 lõikega 6 lükkas nõukogu 24. juunil 2005 ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi.(12) Nõukogu teatas oma avalduses, et „geneetiliselt muundatud maisiliigi […] MON 810 turuleviimisega seotud riiklike kaitsemeetmete suhtes valitseb endiselt ebakindlus,” ning kutsus komisjoni üles „koguma kõnealuse GMO kohta täiendavaid tõendeid ja hindama, kas [Austria] võetud meede, mille eesmärk oli ajutise ettevaatusabinõuna peatada [kõnealuse toote] turuleviimine, on õigustatud ning kas kõnealuse organismi lubamine vastab endiselt direktiivi 2001/18/EÜ ohutusnõuetele”.(13) 2005. aasta novembris küsis komisjon uuesti EFSA arvamust, kas on teadulikku põhjust arvata, et maisi MON 810 jätkuv turuleviimine võiks loa andmise tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste tervisele või keskkonnale.[11] Eelkõige paluti EFSAl arvesse võtta võimalikku uut teaduslikku teavet, mis on saadud pärast kõnealuse GMO ohutust hindavat eelmist teaduslikku arvamust.(14) Oma 29. märtsi 2006 arvamuses järeldas EFSA, et ei ole põhjust arvata, et MON 810 maisi turuleviimise jätkamine võiks vastavate nõusolekute tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.(15) Austria peaks seega tunnistama kehtetuks maisiga Zea mays L. liin MON 810 seotud kaitseklausli meetmed,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Austria meetmed otsusega 98/294/EÜ turuleviimiseks loa saanud maisi Zea mays L. liin MON 810 kasutamise ja müügi keelustamiseks ei ole direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 sätete kohaselt õigustatud.Artikkel 2Austria võtab käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 20 päeva pärast otsuse teatavakstegemist.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 106, 17.4.2001, lk 1.[2] ELT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).[3] Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse suhtes, seoses Austria algatusega direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt, EFSA Teataja (2004) 78, lk 1–13).[4] Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse suhtes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud kultuure (mais Bt176, mais MON810, mais T25, raps Topas 19/2 ja raps Ms1xRf1), mille suhtes võib vastavalt direktiivi 90/220/EMÜ artiklile 16 rakendada kaitseklauslit, EFSA Teataja (2006) 338, lk 1–15.[5] ELT L 106, 17.4.2001, lk 1.[6] ELT L 131, 5.5.1998, lk 32.[7] ELT L 117, 8.5.1990, lk 15.[8] ELT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).[9] Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse suhtes, seoses Austria algatusega direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt, EFSA Teataja (2004) 78, lk 1–13.[10] ELT L 184, 17,7.1999, lk 23.[11] Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse suhtes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud kultuure (mais Bt176, mais MON810, mais T25, raps Topas 19/2 ja raps Ms1xRf1), mille suhtes võib vastavalt direktiivi 90/220/EMÜ artiklile 16 rakendada kaitseklauslit, EFSA Teataja (2006) 338, lk 1–15.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0157

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega muudetakse komisjoni otsust 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad Nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele  /* KOM/2009/0157 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.4.2009KOM(2009) 157 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse komisjoni otsust 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu ettepaneku eesmärk on muuta komisjoni otsust 2008/938/EÜ ja kustutada Venezuela nende riikide nimekirjast, kes saavad kasu säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivast erikorrast (GSP+) aastatel 2009–2011.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 2009–2011, on arengumaadele, kes vastavad kõnealuse määruse artiklite 8 ja 9 nõuetele, ette nähtud soodustused GSP+ raames. Vastavalt nendele nõuetele, peab iga GSP+ raames soodustusi kasutav riik olema „haavatav” ja olema ratifitseerinud ja tõhusalt ellu rakendanud määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisas loetletud 27 rahvusvahelist konventsiooni inimõiguste, põhiliste töönormide, säästva arengu ja hea valitsemistava valdkonnas. Riik peab samuti nõustuma asjaomastes konventsioonides ja seotud õigusaktides ettenähtud järelevalve- ning läbivaatamismehhanismidega ning neid täielikult järgima.31. oktoobril 2008 esitas Venezuela valitsus komisjonile taotluse GSP+ raames soodustuste saamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011. Taotluse läbivaatamise käigus tuvastas komisjon, et Venezuela ei olnud selleks ajaks veel ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisa B osa punktis 27.Venezuela valitsus kinnitas Euroopa Liidu juures asuva Venezuela esinduse saadetud kirjas, et ratifitseerib ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja rakendab selle tõhusalt ellu hiljemalt 31. detsembriks 2008.9. detsembril 2008 võttis komisjon vastu otsuse 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad määruses (EÜ) nr 732/2008 ajavahemikuks 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 sätestatud GSP+ kohaldamise tingimustele ja lisas Venezuela soodustatud riikide nimekirja, eeldades et Venezuela võtab hiljemalt 31. detsembriks 2008 vajalikud meetmed ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ratifitseerimiseks ja tõhusaks ellurakendamiseks, nagu ta oli lubanud.Komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsus 2008/938/EÜ põhines üldiste soodustuste süsteemi alalise komitee 25. novembril 2008 antud eelneval nõusolekul, mille poolt hääletas 26 liikmesriiki (318 häält) ja 1 liikmesriik (27 häält) jäi erapooletuks, kusjuures tingimuseks seati, et kui Venezuela ei ole aasta lõpuks eelnimetatud konventsiooni ratifitseerinud või tõhusalt ellu rakendanud, tuleb nimekirja muuta.Venezuela ei olnud 31. detsembriks 2008 korruptsioonivastast konventsiooni ratifitseerinud ning seega ei täitnud ta määruses (EÜ) nr 732/2008 GSP+ kohaldamiseks ettenähtud vajalikke nõudeid. Meetmed, mis Venezuela võttis 2009. aasta jaanuaris ratifitseerimise lõpetamiseks, ei ole asjakohased, et täita määruses 732/2008 ette nähtud tingimusi GSP+ kohaldamiseks alates 1. jaanuarist 2009. Seega on vajalik komisjoni otsust 2008/938/EÜ vastavalt muuta ja jätta Venezuela välja nende riikide nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse soodustusi GSP+ raames aastatel 2009–2011.Selleks et vältida negatiivset mõju ettevõtjatele, tuleks kehtestada üleminekuaeg otsuse kohaldamiseks.Seoses sellega esitati 30. jaanuaril 2009 nõukogu otsuse 1999/468 artikli 5 kohane komisjoni otsuse eelnõu Venezuela kustutamiseks GSP+ raames soodustusi saavate riikide nimekirjast üldiste soodustuste süsteemi alalisele komiteele, et nad saaksid hääletada vastavalt määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 10 lõikele 2. Ettepanek lükati tagasi liikmesriikide blokeeriva vähemusega (72 vastuhäält ja 39 erapooletut). 21 liikmesriiki (234 häält) olid ettepaneku poolt. Komitee ei ole seega esitanud arvamust kvalifitseeritud häälteenamusega.Sellest lähtuvalt peab komisjon nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 4 kohaselt esitama ettepaneku võetavate meetmete kohta nõukogule ja teavitama sellest Euroopa Parlamenti. Nõukogu võib teha ettepaneku suhtes kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kolme kuu jooksul alates küsimuse suunamisest nõukogule.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse komisjoni otsust 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimusteleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007,[1] eriti selle artikli 10 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Määrusega (EÜ) nr 732/2008 on ette nähtud, et selliste arengumaade suhtes, kes vastavad kõnealuse määruse artiklites 8 ja 9 sätestatud nõuetele, võib kohaldada säästva arengu ja hea valitsemistava edendamise stimuleerivat erikorda.(2) Kooskõlas kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 võttis komisjon 9. detsembril 2008 vastu otsuse nr 2008/938/EÜ nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele[2].(3) Kooskõlas kõnealuse otsusega kohaldati Venezuela Bolivari Vabariigi (edaspidi „Venezuela”) suhtes säästva arengu ja hea valitsemistava edendamise stimuleerivat erikorda.(4) Nüüd on selgunud, et Venezuela ei ole ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisa B osa punktis 27. Seega ei täida Venezuela kõiki vajalikke nõudeid, mis on määrusega (EÜ) nr 732/2008 stimuleeriva erikorra kohaldamiseks ette nähtud. Seega tuleks komisjoni otsust 2008/938/EÜ vastavalt muuta, nähes aga samal ajal ette asjakohase üleminekuaja otsuse kohaldamiseks. Vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[3] artiklile 214, ei mõjuta see tollivõlga, mis on tekkinud seoses otsusega 2008/938/EÜ enne käesoleva otsuse kohaldamiskuupäeva.(5) Vastavalt määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 10 lõikele 3 tuleb Venezuelat käesolevast otsusest teavitada.(6) Üldiste tariifsete soodustuste komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud. Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed peab seega määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 10 lõike 2 alusel ja vastavalt nõukogu määruse 1999/468/EÜ[4] artikli 5 lõikele 4 vastu võtma nõukogu.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsuse 2008/938/EÜ artiklist 1 jäetakse välja sõnad „(VE) Venezuela”.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Venezuela Bolivari Vabariigile.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.[2] ELT L 334, 12.12.2008, lk 90.[3] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus millega muudetakse Nõukogu direktiivi 2000/746/EÜ, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil kohaldada ühist käibemaksusüsteemi käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11 kõrvale kalduvat meedet (komisjoni esitatud)

text:
                 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                 Brüssel 22.10.2004
                                                 KOM(2004) 692 lõplik
                                     Ettepanek:
                                NÕUKOGU OTSUS
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/746/EÜ, millega lubatakse Prantsuse
     Vabariigil kohaldada ühist käibemaksusüsteemi käsitleva kuuenda direktiivi
                  77/388/EMÜ artiklist 11 kõrvale kalduvat meedet
                                 (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                       SELETUSKIRI
   1.  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi (kumuleeruvate käibemaksudega
       seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem:
       ühtne maksubaas)1 artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku
       põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta või laiendada erimeetmeid
       sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või
       hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.
   2.  Üldjuhul on selline luba ajutine, nii et mõne aasta pärast on võimalik hinnata, kas
       erimeetmed on asjakohased ja tõhusad.
   3.  Nõukogu otsusega 2000/746/EÜ2 on Prantsuse Vabariigil lubatud, erandina artikli 11
       A osa lõike 1 punktist a, arvata kaupade ja teenuste pakkumiste puhul maksustatava
       summa hulka toote või teenuse pakkuja poolt kasutatud ja saaja poolt antud mis tahes
       kulla väärtus, kui kulla tarnimine saajale oli maksuvaba vastavalt direktiivi
       90/80/EÜ3 sätetele.
   4.  Kõnealune erand on võimaldanud Prantsusmaal vältida maksustatava summa
       vähendamist teatavate juveeltoodete sektori tehingute puhul, mille korral klient
       varustab juveliiri kullaga, mille ta on omandanud „investeerimise eesmärgil” ning
       mis on seega käibemaksuvaba, et juveliir saaks talle pakkuda kaupa (nt kuldalusel
       teemantehet) või osutada teenust (nt sulatada kulla sõrmuseks).
   5.  Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 6. juulil 2004, palus Prantsusmaa
       valitsus pikendada otsust 2000/746/EÜ, millega Prantsusmaal lubatakse kohaldada
       maksualaseid erimeetmeid seoses kulla töötlemisega seotud teatavate kauba- ja
       teenusetarnete maksustatava summaga.
   6.  Kuuenda direktiivi artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 1. augusti 2004. aasta
       kirjaga teistele liikmesriikidele Prantsusmaa esitatud palvest ning Prantsusmaa
       valitsusele, et komisjonil on kogu teave, mida ta peab vajalikuks selle palve
       hindamiseks.
   7.  Komisjon on nõus, et kõnealuse erandiga välditakse käibemaksusüsteemi
       kuritarvitamist. Komisjon märgib samuti, et kaks teist liikmesriiki on saanud
       sarnased erandid. Komisjon on juba alustanud tööd artikli 27 erandite
       ratsionaliseerimise suunas ning kõnealused erandid võib sellesse töösse lisada.
       Seepärast tuleks kõnealune erandi pikendamise taotlus rahuldada kuni kuupäevani,
       mil jõustub direktiiv, millega ratsionaliseeritakse artikli 27 erandid, millega praegu
       välditakse seda liiki käibemaksust kõrvalehoidmist, mis on seotud investeeringukulla
       maksuvabastusega, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2009.
   1
      EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/7/EÜ (ELT L 52,
      30.1.2004, lk 44).
   2
      EÜT L 302, 1.12.2000, lk 61.
   3
      EÜT L 281, 17.10.1998, lk 31.
ET                                              2                                                  ET
 ---pagebreak---                                                 Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS
       millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/746/EÜ, millega lubatakse Prantsuse
          Vabariigil kohaldada ühist käibemaksusüsteemi käsitleva kuuenda direktiivi
                           77/388/EMÜ artiklist 11 kõrvale kalduvat meedet
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi (77/388/EMÜ) kumuleeruvate
   käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine
   käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,4 eriti selle artikli 27 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut5
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu otsusega 2000/746/EÜ on Prantsuse Vabariigil lubatud, erandina direktiiv
           77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a, arvata kaupade ja teenuste pakkumiste
           puhul maksustatava summa hulka toote või teenuse pakkuja poolt kasutatud ja saaja
           poolt antud mis tahes kulla väärtus, kui kulla tarnimine saajale oli maksuvaba
           vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26b sätetele.
   (2)     Kõnealuse erandi eesmärk on vältida investeeringukulla maksuvabastuse
           kuritarvitamist ja seega ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või
           maksustamise vältimist.
   (3)     Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 6. juulil 2004, palus Prantsusmaa
           valitsus pikendada otsust 2000/746/EÜ,6 mille kehtivus lõpeb 31. detsembril. 2004.
   (4)     Kuuenda direktiivi artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 10 augusti 2004. aasta
           kirjaga teistele liikmesriikidele Prantsusmaa esitatud palvest ning Prantsusmaa
           valitsusele, et komisjonil on kogu teave, mida ta peab vajalikuks selle palve
           hindamiseks.
   (5)     Prantsuse ametiasutuste kinnitusel on otsusega 2000/746/EÜ lubatud erand olnud
           tõhus eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel.
   4
           EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/7/EÜ (ELT L 52,
           30.1.2004, lk 44).
   5
           ELT C […], […], lk […].
   6
           EÜT L 302, 1.12.2000, lk 61.
ET                                                   3                                                  ET
 ---pagebreak---    (6)     Direktiivi 77/388/EMÜ artiklile 27 vastavad erandid, millega välditakse käibemaksust
           kõrvalehoidmist, mis on seotud investeeringukulla maksuvabastusega, võib lisada
           tulevastesse ettepanekutesse direktiivi kohta, millega ratsionaliseeritakse teatavaid
           kõnealuse artikli kohaseid erandeid.
   (7)     Seepärast on vaja pikendada otsuse 2000/746/EÜ alusel antud erandi kehtivusaega,
           kuni jõustub direktiiv, millega erandid ratsionaliseeritakse vastavalt direktiivi
           77/388/EMÜ artiklile 27, mis hõlmab käibemaksust kõrvalehoidmist, mis on seotud
           investeeringukulla maksuvabastusega, või kuni 31. detsembrini 2009, olenevalt sellest,
           kumb toimub varem.
   (8)     Erand ei mõju        ebasoodsalt   käibemaksust   tulenevatele  Euroopa    ühenduste
           omavahenditele,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Otsuse 2000/746/EÜ artikkel 2 asendatakse järgmisega.
   “Artikkel 2
   Artikli 1 kohaselt antud erand kaotab kehtivuse kuupäeval, mil jõustub direktiiv, millega
   erandid ratsionaliseeritakse vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artiklile 27, millega välditakse
   käibemaksust kõrvalehoidmist, mis on seotud investeeringukulla maksuvabastusega, või kuni
   31. detsembrini 2009, olenevalt sellest, kumb toimub varem.”
                                              Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
   Brüssel, [...]
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                 4                                              ET


Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (kodifitseeritud versioon)


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0159

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta  /* KOM/2008/0159 lõplik - COD 2008/0064 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.3.2008KOM(2008) 159 lõplik2008/0064 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009)1. SISSEJUHATUSEuroopa peab saavutama paremaid tulemusi loovuse ja innovatsiooni valdkonnas nii sotsiaalsetel kui majanduslikel põhjustel. Euroopa Ülemkogu on korduvalt juhtinud tähelepanu, et innovatsioonist sõltub paljuski see, kas Euroopa suudab tõhusalt vastata üleilmastumise väljakutsetele ja kasutada sellega kaasnevaid võimalusi. Näiteks 2006. aasta detsembris märkis ülemkogu, et Euroopa vajab strateegilist lähenemisviisi, mille eesmärk on luua innovatsioonisõbralik keskkond, kus teadmised muudetakse innovatiivseteks toodeteks ja teenusteks[1]. Tänapäeva majandus, mille keskmes on teadmiste ja kiire innovatsiooni parema kasutamise kaudu saadav lisaväärtus, nõuab loovate oskuste baasi laiendamist nii, et sellesse oleks kaasatud kogu elanikkond. Eelkõige vajatakse oskusi ja pädevusi, mis aitavad inimestel näha muutusi kui võimalusi ning võimaldavad olla avatud uutele ideedele, mis edendavad innovatsiooni ja aktiivset osalemist kultuuriliselt mitmekesises ja teadmistepõhises ühiskonnas.Innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud loovusega, isikuomadusega, mille aluseks on kultuurilise ja inimestevahelise suhtluse oskused ja väärtused. Et sellest täiel määral kasu saada, tuleb loovust arendada kogu elanikkonna hulgas. Hariduse ja koolituse rolli loovuse, tulemusliku innovatsiooni ja konkurentsivõime arendamise määrava tegurina rõhutati taaskord 2007. aasta märtsis peetud Euroopa Ülemkogul, kus toodi välja nn teadmiste kolmnurga kontseptsioon, mis hõlmab haridust, teadust ja innovatsiooni[2].Tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010”[3] ja ühenduse tegevusprogrammid elukestva õppe ning noorsoopoliitika valdkonnas, samuti nendega seonduvad kultuurivaldkonna programmid pakuvad võimalusi kogemuste ja heade tavade vahetuseks Euroopa tasandil ning aitavad huvirühmadel paremini aru saada loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamise viisidest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006 soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes[4] on sätestatud üleeuroopaline lähteraamistik, mis hõlmab kaheksat võtmepädevust (määratletud kui teadmised, oskused ja hoiakud) ning sisaldab laiaulatuslikku haridus- ja koolituskava kõigi eluetappide jaoks. Paljud neist pädevustest on seotud loovuse ja innovatsiooniga isiksuste, isikutevaheliste suhete ning kultuuridevahelisel tasandil (sh matemaatikapädevus ning põhiteadmised loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, infotehnoloogiline pädevus, õppimisoskus, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja -pädevus).Euroopa aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa selle keerulise ülesande täitmisele tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades teadusuuringuid, loovust ja innovatsiooni ning edendades poliitilist debatti ja strateegilisi muutusi. Sidudes omavahel ühenduse, riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmed ning avades huvirühmadele võimalused osalemiseks, aitab Euroopa aasta luua sünergiat teavitamis- ja teadlikkuse tõstmise toimingutes ning võimaldab poliitiliste debattide käigus keskenduda just neile teemadele.2009. aasta eesmärk on edendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust kui igaühe jaoks vajalikke võtmepädevusi. See on kooskõlas komisjoni teatises „Laiapõhjaline ELi innovatsioonistrateegia” avaldatuga, kus öeldakse, et „haridus on põhiline poliitikavaldkond, milleta innovatsioon jääks toetuseta. Haridus peab soodustama andekust ja loovust maast madalast”[5]. Seega on elukestva õppe programmil tähtis osa Euroopa aasta toetamisel. Teised poliitikad ja programmid sellistes seotud valdkondades nagu ettevõtlus, infoühiskond, teadusuuringud, ühtekuuluvus või maaelu areng, toetavad asjakohasel viisil Euroopa aasta eesmärkide elluviimist.2. TAUSTLoovus on isikuomadus, mis avaldub paljudes valdkondades alates kunstist, disainist ja käsitööst ning lõpetades teaduslike avastuste ja ettevõtlusega, sealhulgas sotsiaalse ettevõtlusega. Loovuse mitmekihilisus on põhjus, miks teadmistega mitmetest erinevatest valdkondadest – nii tehnoloogia vallas kui väljaspool seda ala – saab luua aluse loovuse ja innovatsiooni arenguks. Innovatsioon tähendab uute ideede edukat rakendamist, loovus on innovatsiooni eeldus. Uued tooted, teenused, protsessid, strateegiad ja organisatsioonid nõuavad inimestelt uute ideede genereerimist ja nende uudset seostamist. Loova mõtlemise ja eduka probleemilahenduse oskused on seega ühtviisi olulised nii majandus- ja sotsiaalvaldkonnas kui ka kunstis.Loovuse ja innovatsiooni kooslusi, mis ühendaksid ühelt poolt kunsti valdkonda ning teisalt tehnoloogia ja ettevõtlusega tegelejaid, tuleb harva ette. Euroopa aasta üheks oluliseks eesmärgiks on silla loomine nende kahe maailma vahel, tuues konkreetseid näiteid kui kasulik on loovuse ja innovatsiooni kontseptsiooni ühtne käsitlemine paljudes valdkondades, näiteks koolides, kõrgkoolides ning era- ja riiklikes organisatsioonides.Oluline, kuid sageli kasutamata jäetud innovatsiooni allikas võib asuda ka väljaspool organisatsiooni, nimelt kasutaja. Kasutaja vajadused võivad olla lähtepunktiks arendustegevusele, toodete ja teenuste täiustamisele ja/või uute, konkurentsivõimelisemate väljatöötamisele. Vajalike pädevuste toel ei esinda kasutajad mitte üksnes innovatsioonisõbralikku turukeskkonda kui tarbijad, vaid nad lahendavad ka ettenägematuid probleeme ning osalevad ise uute toodete ja teenuste väljatöötamisel. Tarbijate kaasamise positiivne mõju väljendub selles, et need uue tehnoloogia tootjad, kes teevad tihedat koostööd tarbijatega, on saavutanud kõrge innovaatilisuse taseme.Pädevuste ja innovatsiooni seos on dünaamiline: nii inimeste hoiakud kui ka nende oskused ja teadmised aitavad innovatsiooni käivitada ja innovatsioon omakorda aitab kaasa oskuste suhtes kehtivate nõudmiste muutumisele nii ühiskonna kui ettevõtte tasandil. Eduka innovatsiooni retsept igas olukorras ei ole lihtsalt teatavate oskuste kombineerimine. Innovatsiooniprotsessid on muutumas järjest sidusamaks, multidistsiplinaarsemaks ja probleemile suunatumaks, esitades üha suuremaid nõudmisi üldistele oskustele nagu õppima õppimisele ja võimele teistega koos tegutseda. Seepärast on oluline käsitleda pädevusi kui „teadmisi, oskusi ja hoiakuid”, nagu seda tehakse soovituses võtmepädevuste kohta. Suhtumine muutustesse võib olla sama oluline kui mõni muu formaalne kutseoskus.Loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse alusmüüri kõige olulisema osa moodustavad motivatsioon ja algatusvõime. Nende omaduste arengule pannakse alus isiksuse arengu varajases etapis. Loovuse arendamisel on oluline osa kooliea noorema astme õppekavas, kuid loovuse osa kahaneb drastiliselt õpilaste haridustee jätkudes. Üks haridussüsteemi peamisi väljakutseid on seega see, kuidas hoida laste ja noorte hulgas elavana loovusesädet. Seda saab teha näiteks suurendades loovate ainete osatähtsust, töötades välja uusi lähenemisi õppimisele ja soodustades mitmesuguseid õppekavaväliseid tegevusi.Samal ajal on oluline kultuuridevahelise ja inimestevahelise suhtlusoskuse arendamine, et inimesed omandaksid oskused, kuidas osaleda tõhusalt ja konstruktiivselt ühiskonna- ja tööelus, eelkõige pidades silmas järjest mitmekesisemaks muutuvat ühiskonda. Kodanikupädevus võimaldab inimestel täiel määral osaleda kodanikuelus, toetudes teadmistele sotsiaalsetest ja poliitilistest mõistetest ja struktuuridest ning aktiivse ja demokraatliku osalemise soovile. Nende oskuste ja teadmiste pagas on seega oluline, et arendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust.Üha suurem vajadus arendada loovust ja innovatiivsust ning nende arenguks vajalikke oskusi on põhjus, miks traditsioonilised õpetamismeetodid, mis seisnevad juhiste andmises ja loengupidamises, enam ei sobi. Frontaalõppe meetodeid on asendamas õppijakesksed mudelid, mis põhinevad õppijate aktiivsel kaasamisel reflektsiooni- ja interpretatsiooniprotsessi. Õppimine toimub koostöös teistega, loovalt sotsiaalseid tegevusi ja harjumusi omavahel jagades. Organisatsiooniline kultuur, mis toetab avatust ja loovust, on eduka õppimise ja innovatsiooni oluline eeltingimus.3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE3.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaEuroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide esindajatega peeti mitteametlikke arutelusid Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (mille aluseks on olemasolevad programmid) korraldamise üle. Algatuse idee kiideti kõikide poolt heaks ja erinevate sidusrühmade suur huvi täpsema teabe vastu näitab, et Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta on vajalik.3.2. Eeldatav mõjuTööprogrammil „Haridus ja koolitus 2010” on mitmeid väljundeid, sealhulgas iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded koostöö kohta mitmetes haridus- ja koolitusvaldkondades, soovitused või muud mittesiduvad põhimõtted või instrumendid, mis käsitlevad konkreetseid teemasid nagu mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste tunnustamine või elukestva õppe suunised. Paljud tööprogrammi meetmetest on siiski suunatud eelkõige selles valdkonnas tegutsejatele või poliitikakujundajatele ning ei ole piisavalt nähtavad laiema publiku jaoks.Euroopa aasta, mis keskendub loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamisele, oleks hea võimalus tuua mõned neist väljunditest laiema avalikkuse tähelepanu alla nii, et need oleksid kõigile kättesaadavad ja elavdaksid inimeste kujutlusvõimet; sealjuures võiks esile tuua nende analüüside ja poliitiliste soovituste tulemusi, mis on Euroopa tasandil juba heakskiitu leidnud. Euroopa aasta oleks ka hea võimalus sidusrühmadele, sealhulgas Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevatele asutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kuidas üleeuroopalises algatuses osalemise kaudu oma meetmetega suuremat mõju ning laiemat tunnustust saavutada. See aasta aitaks seega tugevdada tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames juba läbiviidavate meetmete mõju ning töötada välja vajalikul määral uusi meetmeid, mille eesmärk on arendada loovuse ja innovatsiooni arendamisega seonduvaid oskusi. Euroopa aasta 2009 arendaks edasi ka kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) saavutatut, rõhutades inimeste- ja kultuuridevahelise suhtluse tähtsust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamisel kultuuriliselt mitmekesises keskkonnas.Euroopa aasta 2009 on seega loodetavasti vähemalt sama suure mõjuga kui eelmised seda tüüpi algatused hariduse valdkonnas, näiteks Euroopa elukestva õppe aasta (1996) ja Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu” (2004). Praegune keskendumine konkurentsivõime, teadmiste ja oskuste tõhustamisele Lissaboni strateegia kontekstis toob tõenäoliselt kaasa olukorra, kus Euroopa aasta tulemused puudutavad sidusrühmi veelgi enam.Meetmed asjakohastes poliitikavaldkondades väljaspool hariduse valdkonda, näiteks ettevõtluse, meedia, ühtekuuluvuse, maaelu arengu ja teaduse valdkonnas, aitavad juba ise otseselt või kaudselt kaasa loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamisele. Komisjon kavatseb kasutada ka nende valdkondade meetmeid, et suurendada Euroopa aasta 2009 mõju.4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG4.1. Kokkuvõte Euroopa aasta eesmärkidest ja kavandatavatest meetmetestEuroopa aasta 2009 üldeesmärk on arendada kõigi inimeste loovust kui innovatsiooni käivitajat ning peamist tegurit, mis võimaldab elukestva õppe kaudu arendada isiklikke, tööalaseid, ettevõtlusalaseid ja sotsiaalseid pädevusi.Kooskõlas elukestva õppe kontseptsiooniga, mille nõukogu kinnitas 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta,[6] tuleb loovust ja innovatsioonisuutlikkust edendada elukestva õppe kõikides etappides, alates esmasest kohustusliku hariduse omandamisest kuni sellele järgneva hariduse ja koolituseni ning hõlmates töö- ja pensioniiga. Seda kontseptsiooni rakendatakse formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise puhul.Nii nagu teistegi Euroopa aastate puhul on meetmete hulgas teavitamis- ja tutvustamiskampaaniad, üritused ja algatused nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui kohalikul tasandil, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta. Euroopa aasta 2009 rakendamiseks kasutatakse olemasolevaid ühenduse programme, eelkõige elukestva õppe programmi aastateks 2007–2013[7] ja programmi „Kultuur” (2007–2013)[8] ning teisi programme ja algatusi, vastavalt prioriteetidele, mis on nende programmide raames seatud aastaks 2009[9]. Kõnealused prioriteedid hõlmavad selliseid valdkondlikke eesmärke nagu: loovuse ja innovatsiooni äratamine ja toetamine; uuenduslike pedagoogiliste lähenemiste väljatöötamine loovate kunstide ja loodusteaduste õpetamiseks koolides; nn teadmiste kolmnurga idee edendamine, luues kõrgkoolide ümber õppepiirkondi, mis aitavad kaasa piirkonna arengule; innovatsiooni arendamise ja leviku toetamine kutsehariduse kaudu; enesetäiendusvõimaluste pakkumine täiskasvanutele, et suurendada nende kultuurilisi teadmisi, loomingulist väljendusoskust ja innovatiivsust täiskasvanuhariduse kaudu ning kõikide elukestva õppega seonduva tegevuse etappides teavitamine ja üritused eesmärgiga tutvustada ja rakendada saavutatud tulemusi.Et kõik Euroopa aasta 2009 jooksul korraldatud ettevõtmised vastaksid iga liikmesriigi vajadustele ja oludele ning et Euroopa tasandil omandatud kogemuste mõju oleks võimalikult suur, kutsutakse liikmesriike ametisse nimetama riiklikku koordinaatorit, kes korraldab oma liikmesriigi osalemise Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tegevuses, kui Lissaboni strateegia riiklik koordinaator ei suuda piisavalt seda ülesannet täita. Euroopa tasandil koordineerib tegevust Euroopa juhtrühm, kuhu kuuluvad riiklike koordinaatorite esindajad.4.2. Õiguslik alusKäesoleva algatuse õiguslikuks aluseks on EÜ asutamislepingu artiklid 149 ja 150. Kõnealused artiklid on põhimõtteliselt seotud ja järgivad elukestva õppe lähenemist, mida on mitmetes ühenduse tekstides (sealhulgas käesoleva otsuse põhjendustes nimetatud tekstides) kümnekonna aasta jooksul ikka ja jälle kinnitatud.4.3. Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas samadel alustel nagu kehtiv elukestva õppe programm, mis on Euroopa aasta 2009 rakendamise oluline vahend. Nagu ka elukestva õppe programmi puhul, ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral ettepaneku eesmärke saavutada, sest üksnes riigi tasandi meetmed ei võimaldaks kasu saada Euroopa tasandist, kus vahetataks liikmesriikide kogemusi ning häid tavasid loovuse ja innovatsiooni konkreetsete valdkondade võtmepädevuste edendamisel.Ettepaneku eesmärke saab ühenduse meetmete kaudu paremini saavutada, sest Euroopa aastad on enamasti ette nähtud selleks, et toime tulla kogu Euroopa ees seisvate väljakutsetega, kasutades enamuse kaasabi nii, et omavahel on ühendatud üldsuse teadlikkuse tõstmine ja poliitiliste arutelude edendamine.4.4. Proportsionaalsuse põhimõteKavandatud meetme elluviimine on lihtne, see tugineb olemasolevatele programmidele ja nõuab teavitamiskampaaniate keskme suunamist Euroopa aasta teemadele. Kavandatud meetmega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduspiiranguid seda rakendatavatele ametiasutustele.4.5. Õigusakti valikEuroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine Euroopa aasta kavandamisse.5. MÕJU EELARVELEEuroopa aasta jaoks ei ole taotletud täiendavaid rahalisi vahendeid. Paindlikkus elukestva õppe programmi ja teiste asjakohaste programmide aastaste ja mitmeaastaste prioriteetide määramisel näeb ette piisava marginaali, millega toetada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid sarnaselt eelnevate Euroopa aastatega. Euroopa aasta 2009 rakendamiseks vajalikke haldusressursse on samuti võimalik katta olemasolevatest halduseelarvetest.2008/0064 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[10],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[11],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[12],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:(1) Selleks et teadmisteühiskonna arenguga edukalt kaasas käia, on Euroopal vaja sotsiaalseid ja majanduslikke põhjusi arvestades tugevdada oma suutlikkust loovuse ja innovatsiooni alal: innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud sellise isikuomadusega nagu loovus, ning et seda täiel määral ära kasutada, tuleks loovust laialdaselt arendada kogu elanikkonna hulgas. Selleks on vaja lähenemist, mis põhineb elukestva õppe põhimõttel.(2) Haridus ja koolitussüsteemid peaksid pakkuma piisavalt ja igal tasandil võimalusi võtmepädevuste arendamiseks, et toetada loovust ja innovatsiooni, eesmärgiga leida innovatiivseid ja originaalseid lahendusi isiklikus, tööalases ja sotsiaalses elus.(3) 23.–24. märtsil 2000 peetud Euroopa Ülemkogu Lissaboni istungil jõuti järeldusele, et peamise meetmena, mis aitaks Euroopal kaasas käia globaliseerumisega ning minna üle teadmistepõhisele majandusele, tuleks üleeuroopaliselt määratleda uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on inimesed.(4) Komisjoni teatises „Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine” ja sellele järgnevas nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta[14] määratleti prioriteedina „uute põhioskuste” omandamine ning rõhutati, et elukestev õpe peab hõlmama eelkooliiga ning ulatuma pensionieani välja.(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes[15] määrati kindlaks järgmised olulisemad pädevused: matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest, õppimisoskus, infotehnoloogiline pädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja –pädevus, sotsiaalne ja kodanikupädevus.(6) Oma 8.–9. märtsi 2007. aasta istungil märkis Euroopa Ülemkogu, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimuseks ning määrava tähtsusega majanduskasvu kiirendamisel ja töökohtade loomisel. Ülemkogu kutsus üles pöörama erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete potentsiaali ärakasutamisele, sealhulgas kultuuri ja loomingu vallas tegutsevate ettevõtete toetamisele, arvestades nende ettevõtete rolli majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni käivitajatena.(7) Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa selle Euroopa ees seisvate keeruliste ülesannete täitmisele tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades uurimistegevust ja edendades poliitilisi arutelusid. Luues keskkonna, kus nende eesmärkide poole püüeldakse samaaegselt nii Euroopa, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja kriitiline mass kui üksi toimides.(8) Kuna loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine elukestva õppe kaudu on olemasolevate programmide, eelkõige elukestva õppe programmi[16] eesmärkide hulgas olemas, siis on võimalik Euroopa aasta 2009 eesmärke rakendada kasutades selle programmi vahendeid nendes piirides, mis on ette nähtud aastaste või mitmeaastaste rahastamisprioriteetide kohta; ka ettevõtlust, ühtekuuluvust, maaelu arengut, teadusuuringuid ja infoühiskonda käsitlevad programmid ja poliitikameetmed aitavad kaasa loovuse ja innovatsiooni arengule ning võivad toetada käesolevat algatust oma õigusliku raamistiku piires.(9) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke täielikult täita ning need oleksid paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.(10) Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sisu2009. aasta nimetatakse Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks.Artikkel 2Eesmärgid1. Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta üldeesmärk on toetada liikmesriikide tegevust loovuse arendamisel elukestva õppe kaudu. Loovus on innovatsiooni alus ning peamine tegur isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste arendamisel ning kõigi inimeste ühiskondliku heaolu tagatis.2. Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta konkreetsem eesmärk on muu hulgas rõhutada järgmisi tegureid, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist:a) luua keskkond, mis soodustab innovatsiooni, paindlikkust ja kohanemisvõimet kiiresti muutuvas maailmas ning loovat lähenemist mitmekesisusele; arvesse tuleks võtta kõiki innovatsiooni vorme, sealhulgas sotsiaalset ja ettevõtlusalast innovatsiooni;b) stimuleerida esteetilist tundlikkust, emotsionaalset arengut, mitteverbaalset mõtlemist ja intuitsiooni ning soodustada kõikide laste loovust alates nende varasest lapsepõlvest, sealhulgas koolieelsetes lasteasutustes;c) tõsta teadlikkust loovuse, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse olulisusest nii isikliku arengu kui ka majanduskasvu ja tööhõive seisukohast; edendada ettevõtlusalaseid hoiakuid, eelkõige noorte hulgas;d) edendada alg- ja süvateadmisi matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, mis aitavad kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile;e) soodustada avatust muutustele, loovust ja probleemilahendusoskust kui innovatsiooni toetavaid pädevusi, mida on võimalik kasutada seoses mitmesuguste tööalaste ja sotsiaalsete probleemidega;f) laiendada formaalhariduse omandamise ajal ja eelkõige kõige vastuvõtlikumas eas noortele juurdepääsu mitmesugustele eneseväljenduse loomingulistele vormidele ja vähendada kättesaadavuse erinevusi selles valdkonnas, nii et kellegi isiklikku arengut ei takistataks;g) tõsta teadlikkust selle kohta, et loovus, teadmised ja paindlikkus on kiirete tehnoloogiliste muutuste ja globaalse integratsiooni ajastul olulised, et tagada edukas ja täisväärtuslik elu; suurendada karjäärivõimalusi kõigis valdkondades, kus loovus ja innovatsioonisuutlikkus rolli mängivad;h) tihedamate sidemete loomine kunsti ja äri ning koolide ja kõrgkoolide vahel;i) loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine noortele mõeldud mitteformaalsete ja informaalsete tegevuste kaudu;j) julgustada tööturul mitte osalevaid inimesi arendama oma loomingulist potentsiaali enesetäiendamise eesmärgil ja tööd otsivaid inimesi selleks, et nende atraktiivsus tööturul suureneks;k) edendada disaini kui innovatsiooni soodustavat loovat tegevust, samuti innovatsiooni ja disainilahenduste juhtimist, sealhulgas intellektuaalomandiõigusi käsitlevaid baasteadmisi;l) rõhutada avatust kultuurilise mitmekesisuse suhtes kui kultuuridevahelise suhtlemise ja vastastikuse kunstilise rikastamise vahendit ningm) edendada koolituse kaudu loovust ja innovatsioonisuutlikkust era- ja riiklikes organisatsioonides ja innustada organisatsioone paremini kasutama üksikisikute – nii töötajate kui ka tarbijate ja kasutajate – loomevõimet.Artikkel 3Meetmete sisuArtiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed peavad hõlmama Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta eesmärkide ja teemadega seonduvaid järgmisi toiminguid üleeuroopalisel, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:a) konverentsid, üritused ja algatused, mis hoogustavad arutelusid loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse olulisuse üle ja tõstavad sellealast teadlikkust;b) teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks;c) heade tavade näidete kindlaksmääramine ja teabe levitamine loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamise kohta;d) analüüsid ja uuringuid ühenduse või riigi tasandil.Lisaks vastavalt artiklile 6 ühenduse poolt kaasfinantseeritavatele tegevustele võivad komisjon või liikmesriigid valida muid tegevusi, mis aitavad kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele ja lubada Euroopa aasta nimetuse kasutamist nende tegevuste reklaamimisel, kui need aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.Artikkel 4Koostöö liikmesriikidegaIga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kes korraldab liikmesriigi osalemise Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tegevuses, kui Lissaboni strateegia riiklik koordinaator ei suuda piisavalt seda ülesannet täita. Koordinaator tagab liikmesriigi tasandil Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaga seotud meetmete kooskõlastamise.Artikkel 5Kooskõlastamine Euroopa tasandilKomisjon korraldab riiklike koordinaatorite kokkusaamisi, et aidata kaasa Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta rakendamise koordineerimisele Euroopa tasandil ja vahetada teavet riiklikul tasandil saadud kogemuste kohta.Artikkel 6RahastamineIlma et see piiraks toetus, mida võib Euroopa aasta 2009 toetamiseks anda muude valdkondade (näiteks ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide ja poliitikameemete kaudu, peab Euroopa aasta 2009 kaasrahastamine Euroopa tasandi tegevuste puhul olema kooskõlas nende prioriteetide ja eeskirjadega, mida kohaldatakse käimasolevate hariduse ja koolituse valdkonna programmide, eelkõige elukestva õppe programmi suhtes.Artikkel 7JõustumineKäesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 8Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […] [1] Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused – Brüssel, 14.–15. detsember 2006, artikkel 28.[2] Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused – Brüssel, 8.–9. märts 2007.[3] Haridus ja koolitus 2010 – Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformidest; nõukogu ja komisjoni ühisaruanne, vastu võetud 26. veebruaril 2004. Vt ka: üksikasjalik töökava Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide saavutamise rakendamise kohta (ELT C 142, 14.6.2002, lk 1).[4] Soovitus 2006/962/EÜ (ELT L 394, 30.12.2006), lk 10.[5] KOM(2006) 502 (lõplik).[6] ELT C 163, 9.7.2002, lk 1.[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ, 27. detsember 2006 (ELT L 372, 27.12.2006, lk 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] ELT C […], […], lk […].[14] ELT C 163, 9.7.2002, lk 1.[15] Soovitus 2006/962/EÜ, ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).