				|

		52011PC0445

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades /* KOM/2011/0445 lõplik - 2011/0204 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1         Üldine taust
2009. aasta Stockholmi programmis, mille
eesmärk on tagada kodanikele õigus, vabadus ja turvalisus,[1] rõhutatakse, et Euroopa
õigusruum peaks toetama majandustegevust ühtsel turul, ja kutsutakse komisjoni üles
esitama muu hulgas asjakohased ettepanekud pangakontode ja võlgniku varade
suhtes tehtud kohtuotsuste täitmise tõhususe parandamiseks Euroopa Liidus.
Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas[2]
kinnitab komisjon neid poliitilisi volitusi, tehes ettepaneku võtta vastu
määrus kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode
arestimine.
Komisjon osutas võlgade piiriülesel
sissenõudmisel esinevatele raskustele juba oma 1998. aasta teatises
„Kohtuotsuste langetamise ja täitmise tõhustamine Euroopa Liidus”[3] ja rõhutas vajadust tõhustada
otsuste täitmist ja sätestada ELi tasandil kaitsemeetmed võlgniku varade
suhtes. Nõukogu toetas seda lähenemisviisi oma 2000. aasta vastastikuse
tunnustamise programmis[4].
Kuigi sellest ajast alates on tõelise Euroopa tsiviilõigusruumi loomisel tehtud
suuri edusamme, ei ole Euroopa Liidu seadusandja kõnealuseid küsimusi veel
käsitlenud. Kehtivad tsiviilõiguse valdkonna õigusaktid, nt nõukogu 22.
detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste
täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (edaspidi „Brüsseli I määrus”),[5] üksnes tagavad ühes
liikmesriigis tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmisele pööratavuse
teises liikmesriigis, kuid neis ei ole ühtki sätet selle kohta, kuidas kohtuotsuseid
tegelikult täidetakse. Praegu reguleerib kohtuotsuse või muu täitedokumendi
täitmise menetluskorda ainult siseriiklik õigus. Brüsseli I määruse
läbivaatamise ettepanekuga kõnealune lähenemisviis ei muutu[6].
Vajadust tõhustada piiriülest võlgade
sissenõudmist rõhutas viimati Euroopa Parlament, kes võttis 2011. aasta mais
vastu algatusraporti, milles ta kutsus komisjoni üles esitama ettepanekut
ajutiste meetmete kohta võlgnike varade külmutamiseks ja avalikustamiseks
piiriülestes kohtuvaidlustes[7].
1.2         Ettepaneku põhjused ja
eesmärgid
Praegu on võla teises
liikmesriigis sissenõudmine võlausaldaja jaoks väga keeruline. Eelkõige on tema
jaoks tülikam, aeganõudvam ja kulukam esialgse õiguskaitse kohaldamise otsuse
saamine võlgniku välisriigis asuva vara arestimiseks. See tekitab probleeme,
sest sageli on kiire ja hõlbus ligipääs sellisele esialgsele õiguskaitsele
esmatähtis tagamaks, et võlgnik ei saa ajaks, mil võlausaldaja kasuks on juba
tehtud sisuline kohtuotsus ja see täitmisele pööratud, oma vara kõrvaldada või
ära raisata. See on eriti tähtis pangakontodel hoitavate varade puhul. Praegu
saavad võlgnikud hõlpsasti täitmismeetmetest kõrvale hoida, kandes oma raha
kiiresti ühes liikmesriigis asuvalt pangakontolt teises liikmesriigis asuvale
pangakontole. Võlausaldajal on aga vähe võimalusi võlgniku välisriigis asuva
pangakonto blokeerimiseks, et tagada oma nõude rahuldamine. Seetõttu ei suuda
paljud võlausaldajad oma nõudeid välisriigis edukalt sisse nõuda või leiavad,
et see ei tasu end ära, ja nad kannavad need nõuded maha.
Praegusel olukorral on põhimõtteliselt neli
peamist puudust:
·
Siseriiklikus õiguses sätestatud tingimused
pangakontodel olevate varade arestimise määruse tegemiseks varieeruvad
märkimisväärselt kogu ELis. Seetõttu on võlausaldajail pangakonto arestimise
määrust saada (või seda ilma võlgniku eelneva ärakuulamiseta saada) mõnes
liikmesriigis raskem kui teistes ja see soodustab meelepärase kohtualluvuse
valimist (forum shopping). Kehtivat Euroopa Liidu õigust silmas pidades
tuleneb täiendav probleem sellest, et Euroopa Liidu Kohtu praktika[8] kohaselt ei tunnustata ega
täideta vastavalt Brüsseli I määrusele teises
liikmesriigis esialgse õiguskaitse kohaldamise otsuseid,
mis on tehtud võlgniku eelneva ärakuulamiseta. Seda probleemi on siiski juba
käsitletud komisjoni ettepanekus Brüsseli I määruse läbivaatamise kohta.
·
Teine probleem on seotud asjaoluga, et paljudes
liikmesriikides on võlausaldajal raske, kui mitte võimatu, saada teavet
võlgniku pangakonto asukoha kohta eradetektiivi teenuseid kasutamata.
Läbipaistvuse puudumine on sageli võlausaldajale takistuseks seda liiki esialgse õiguskaitse kohaldamise otsuste saamisel.

·
Kolmandaks on pangakonto arestimise määruse saamine
ja täitmisele pööramine piiriüleste juhtumite puhul üldiselt kulukam kui
riigisiseste juhtumite puhul ja see ei julgusta võlausaldajaid kasutama nõuete
välisriigist sissenõudmisel kohtusüsteemi abi.
·
Samuti on siseriiklike täitesüsteemide erinevused
ja asjaomaste menetluste kestus kohtuotsuse täitmist taotlevatele võlausaldajatele
tõsiseks probleemiks. See ohustab esialgse õiguskaitse
kohaldamise otsuste, nagu pangakonto arestimise määruse
tõhusust, mis põhimõtteliselt sõltub kiirest rakendamisest.
Praeguse süsteemi puuduste ja nende
kõrvaldamiseks väljapakutud eri võimaluste mõju üksikasjalik analüüs on
esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus.
Käesoleva ettepaneku üldine eesmärk on aidata
kaasa ELi siseturu arengule vastavalt Euroopa 2020. aasta tööhõive ja
majanduskasvu strateegiale[9]
ja tõelise Euroopa tsiviilõigusruumi loomisele täitmise valdkonnas. Käesoleva
ettepaneku üldeesmärgid on muuta nõuete piiriülene sissenõudmine kodanike ja
ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks hõlpsamaks ning tõhustada kohtuotsuste
täitmist piirüleste vaidlustega seotud tsiviil- ja kaubandusasjades, mille
tulemusel vähendatakse piiriülese kaubandusega seotud riske, suurendatakse
kauplejate kindlustunnet, parandatakse võlgnike maksekäitumist piiriülestes
olukordades ja soodustatakse piiriülest äritegevust.
Ettepanekuga soovitakse täpsemalt:
·
võimaldada võlausaldajatel hankida pangakonto
arestimise määrusi ühtedel ja samadel tingimustel, olenemata sellest, millises
riigis pädev kohus asub;
·
võimaldada võlausaldajatel saada teavet võlgnike
pangakontode asukoha kohta ja
·
vähendada piiriülestes olukordades pangakonto
arestimise määruse tegemist ja täitmisele pööramist taotlevate võlausaldajate
rahalisi kulusid ning ajakulu.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesolevale ettepanekule eelnes ulatuslik konsulteerimine
asjast huvitatud üldsuse, liikmesriikide, teiste institutsioonide ja
ekspertidega praeguse süsteemi probleemide ja nende võimalike lahenduste üle.
24. oktoobril 2006. aastal võttis komisjon vastu rohelise raamatu kohtuotsuste
täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode arestimine,[10] milles tehti ettepanek luua
Euroopa esialgse õiguskaitse kohaldamise määrus pangakontode arestimiseks ning
millele saadi kokku 68 vastust. Neid soovitusi edasi arendades võttis komisjon
arvesse 2004. aasta veebruaris Heidelbergi Ülikooli professori Burkhard Hessi
esitatud võrdleva õigusuuringu tulemusi (mis hõlmas tollast 15 liikmesriiki)[11]. Käesoleva ettepaneku eri
võimaluste mõju kohta koguti empiirilisi andmeid 2011. aasta jaanuaris lõppenud
täiendava välisuuringuga[12]
ja Euroopa Ettevõtete Testpaneeli (EBTP) kaudu algatatud Euroopa ettevõtete
uuringuga, mille tulemused avaldati 2010. aasta augustis[13]. 2010. aasta juunis toimus
avalik ärakuulamine. Abistamaks komisjoni käesoleva ettepaneku viimistlemisel,
loodi erasektori ekspertide rühm, mis kohtus 2011. aasta veebruarist aprillini
neli korda. Esialgse ettepaneku eelnõu üle konsulteeriti liikmesriikide
ekspertidega 2011. aasta mais toimunud kohtumisel.
Konsulteerimise tulemused näitavad, et nii
sidusrühmad kui ka liikmesriigid toetavad tugevalt iseseisva Euroopa
pangakontode arestimise menetluse loomist. Algatuse vajaduse vaidlustanud
vähesed sidusrühmad väidavad üldiselt, et nende enda siseriiklikud menetlused
toimivad hästi. Teised aga tunnistavad, et kuigi nende enda riigi menetluste
täiustamiseks ei oleks uut Euroopa menetlust võib-olla vaja, annaks see
lisaväärtust „väljaminevatele” taotlustele, mida käsitletakse muudes riikides,
millest mõnes kohaldatakse eriti ebatõhusaid pangakontode arestimise määrustega
seotud menetlusi. Kui vaadelda kavandatud ettepaneku põhijooni, siis suur
enamus sidusrühmadest ja Euroopa Parlament toetavad ideed, et kavandatud
Euroopa pangakonto arestimise määrus peaks olema oma olemuselt üksnes ajutine
meede. Samuti toetatakse ülekaalukalt ideed, et arestimismäärus tehakse
võlgniku eelneva ärakuulamiseta, et säiliks selle „üllatusmoment”. Algatuse
kõige vastuolulisemad tahud on seotud võlgniku kaitse küsimustega, nimelt
sellega, millise kohtu pädevusse peaks kuuluma arestimismääruse vaidlustamine,
ja arestimismääruse piiriülese täitmisele pööramise viisidega.
Komisjon analüüsis kavandatud reformi peamiste
aspektidega seotud kulusid ja eeliseid käesolevale ettepanekule lisatud
mõjuhinnangus.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Kavandatud meetme kokkuvõte
Kavandatud määrusega kehtestatakse uus ja
iseseisev Euroopa pangakontode arestimise menetlus, mis võimaldab võlausaldajal
takistada võlgniku varade ülekandmist või väljavõtmist kõigilt Euroopa Liidus
asuvatelt pangakontodelt. Kodanikud ja ettevõtjad saavad Euroopa menetlust
kasutada alternatiivina siseriikliku õigusega ette nähtud menetlustele.
Kavandatud määrus reguleerib Euroopa pangakonto arestimise määruse tegemise
menetlust ja selle täitmist panga poolt, kus asub arestitav pangakonto. Euroopa
pangakonto arestimise määruse eesmärk on pakkuda üksnes kaitset, st sellega
üksnes blokeeritakse võlgniku pangakonto, kuid see ei võimalda võlausaldajale
raha välja maksta. Kooskõlas valdava osa liikmesriikide õigustraditsioonidega
on Euroopa määrusel in rem (asjaülene) mõju, st see on suunatud
konkreetsetele pangakontodele, mitte võlgnikule isiklikult.
Ettepaneku põhijooned on kokkuvõtlikult
järgmised:
3.1.1      Reguleerimisala (artiklid 2,
3)
Kavandatud määrust kohaldatakse tsiviil- ja
kaubandusasjade suhtes. Erandid reguleerimisalast vastavad enamalt jaolt
Brüsseli I määruse eranditele. Nagu ka Brüsseli I määruses, ei kuulu käesoleva
määruse reguleerimisalasse maksejõuetus ja sotsiaalkindlustus. Samuti ei kuulu
reguleerimisalasse vahekohtumenetlus. Kuigi mõnel juhul võiks olla põhjendatud,
et vahekohtu pooled saaksid kasutada Euroopa menetlust, tõstataks
vahekohtumenetluse hõlmamine keerukaid küsimusi, mida ei ole ELi õiguses veel
käsitletud, nt millistel tingimustel saab vahekohtuotsuse võrdsustada
kohtuotsustega, ning nende esmakordne käsitlemine kavandatud õigusaktis ei
tundunud olevat kohane.
Vastupidi Brüsseli I määrusele kohaldatakse
käesolevat määrust abieluvararežiime, registreeritud kooselust tulenevaid
varalisi tagajärgi ja pärimist käsitlevate asjade suhtes niipea, kui
kõnealuseid valdkondi käsitlevad komisjoni kavandatud õigusaktid on vastu
võetud ja neid on kohaldama hakatud.
Õigusakti kohaldatakse ainult piiriülese
mõjuga olukordade suhtes. Nimetatud olukordade „negatiivsel” määratlemisel
lähtuti kohtu valiku kokkuleppeid käsitleva Haagi konventsiooni artiklist 1.
3.1.2      Arestimismääruse tegemise
tingimused ja menetlus
·
Kasutatavus (artikkel 5)
Ettepanekuga nähakse ette, et Euroopa
menetlust saab kasutada kahte eri liiki juhtumite puhul: enne ja pärast sellise
täitedokumendi saamist, mis on täitmisele pööratav pangakonto asukoha
liikmesriigis. Praktiliselt tähendab see seda, et võlausaldaja võib taotleda
määruse tegemist 1) enne sisulist kohtuistungit või selle ajal või pärast päritoluliikmesriigis
sellise täitedokumendi saamist, mis ei ole täitmise liikmesriigis veel
täitmisele pööratav ja 2) pärast sellise täitedokumendi saamist, mis on
täitmise liikmesriigis täitmisele pööratav. Kuigi komisjon eeldab, et õigusakt
on kõige asjakohasem esimest liiki juhtumite puhul, võib sellel olla teist
liiki juhtumite puhul lisaväärtus, sest see maksimeerib täitmise tõhusust.
Võttes arvesse seda, et kõnealustel juhtudel on võlausaldajal juba
täitedokument, ei ole tegemise tingimused nii ranged kui esimest liiki
juhtumite puhul.
·
Arestimismääruse tegemise pädevus (artiklid 6, 14)
Üldjuhul kuulub Euroopa pangakonto arestimise
määruse tegemine selle liikmesriigi kohtute pädevusse, kes on Euroopa
õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt pädev asja sisuliselt arutama.
Teise võimalusena võib määruse teha selle liikmesriigi kohus, kus pangakonto
asub. Selleks et vältida meelepärase kohtualluvuse valimist, piirdub kavandatud
määruse kohaselt arestimismääruse mõju sellisel juhul siiski liikmesriigiga, kus
see tehti, ning muudes liikmesriikides seda ei tunnustata ega pöörata
täitmisele. Juhul kui võlausaldaja kasuks on juba tehtud täitedokument, võib ta
hankida Euroopa pangakonto arestimise määruse kas täitedokumendi teinud kohtult
või selle liikmesriigi täitevasutuselt, kus pangakonto asub.
Käesolevas määruses sätestatud kohtualluvust
käsitlevad eeskirjad ei takista hagejat kasutamast siseriikliku õigusega ette
nähtud kaitsemeetmeid Brüsseli I määruse artikli 31 alusel.
·
Arestimismääruse tegemise tingimused (artiklid 7,
12)
Kooskõlas enamikus liikmesriikides kasutatava
üldise lähenemisviisiga on kavandatud määrusega ette nähtud, et võlausaldaja
peab tõendama, et tal on head väljavaated kohtuasja sisuliseks võitmiseks, st
tema nõue on esmapilgul põhjendatud ja valitseb oht, et arestimismäärust
tegemata nurjub hilisema kohtuotsuse täitmine, sest võlgnik võib oma vara
kõrvaldada või ära raisata. Lisaks võib kohus nõuda, et võlausaldaja esitaks
tagatise, et tagada võlgniku kantud kahjude hüvitamine juhul, kui määrus hiljem
põhjendamatuna tühistatakse, nt seetõttu, et võlausaldaja sisuline nõue ei
olnud põhjendatud.
·
Menetluse aspektid (artiklid 10, 11, 44)
Euroopa pangakonto arestimise määrus tehakse ex
parte menetluse teel, st võlgniku eelneva ärakuulamiseta. See võimaldab
säilitada meetme „üllatusmomendi”. Olukorras, kus „üllatusmoment” ei ole
vajalik, nt seetõttu, et pangakonto on hetkel panditud teisele võlausaldajale,
võib hageja siiski taotleda inter partes menetlust. Kuna kiirus on esialgse õiguskaitse kohaldamise otsuse menetluses
ülioluline, lubab käesolev määrus suulisi ütlusi võtta üksnes erandolukorras.
Kohtul on õigus võtta tõendina vastu tunnistajate või ekspertide kirjalikke
avaldusi. Määruses sätestatakse ka Euroopa arestimismääruse tegemise ja täitmise
konkreetsed tähtajad. Kui kohus või täitevasutus ei suuda erandjuhul
kõnealustest tähtaegadest kinni pidada, peab ta täiendava viivituse vajadust
põhjendama.
·
Teabe hankimine võlgniku pangakonto(de) kohta
(artikkel 17)
Võttes arvesse raskusi, mis võivad
võlausaldajal võlgniku pangakonto(de) kohta teabe hankimisel tekkida, peavad
liikmesriigid vastavalt kavandatud määrusele ette nägema kõnealust ülesannet
hõlbustava mehhanismi. Määruse kohaselt võivad liikmesriigid valida kahe eri
mehhanismi vahel: liikmesriik võib ette näha avaldamiskorralduse, mis kohustab
kõiki tema territooriumil asuvaid pankasid avaldama teabe selle kohta, kas
võlgnikul on asjaomases pangas konto. Teise võimalusena võib ta anda
täitevasutusele juurdepääsu teabele, mis on riigiasutuste käsutuses asjaomastes
registrites või muul moel. Viimast mehhanismi on mainitud ka
ülalpidamiskohustust käsitleva määruse artiklis 61. Andmekaitse kaalutlustel
tuleb isikuandmete vahetamisel kõnealuse sätte alusel piirduda teabega, mis on
arestimismääruse täitmisele pööramiseks ja täitmiseks vajalik.
3.1.3      Arestimismääruse täitmisele
pööratavus ja täitmine
·
Välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise
menetluse kaotamine (artikkel 23)
Kooskõlas kehtivate Euroopa menetlustega[14] tunnustatakse ja täidetakse
ühes liikmesriigis kavandatud menetluse alusel tehtud pangakonto arestimise
määrust teises liikmesriigis automaatselt, ilma et selleks oleks vaja
erimenetlust.
·
Määruse pankadele ja kostjale kättetoimetamine
(artiklid 24, 25)
Kavandatud määruse peamiseks uudsuseks on uue
menetlusega tehtava Euroopa arestimismääruse tegelikku täitmist käsitlevad
sätted. In rem mõjuga pangakonto arestimise määrus pööratakse
täitmisele, toimetades selle kätte pangale või pankadele, kus asuvad asjaomased
arestitavad pangakontod, ning pangad on kohustatud arestimismääruse täitma.
Kavandatud määruse sätetes, mis käsitlevad pangale kättetoimetamist,
eristatakse kahte olukorda. Kui kohus asub pangaga samas liikmesriigis,
reguleerib kättetoimetamist siseriiklik õigus. Kui arestimismäärus tuleb kätte
toimetada muus liikmesriigis, tuleb seda teha kooskõlas määrusega (EÜ) nr
1393/2007, kusjuures kättetoimetamise viisi on oluliselt muudetud:
kättetoimetatavad dokumendid edastab päritoluliikmesriigi kohus või hageja otse
täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kes omakorda toimetab need kätte
pangale või kostjale. Sellel kättetoimetamisviisil on muude
kättetoimetamisviisidega või eri viiside vahel valimise vabadusega võrreldes
oluline eelis, sest sellesse on kaasatud täitmise liikmesriigi pädevad
asutused. See tagab mitte üksnes selle, et pangad saavad arestimismääruse kätte
neile tuttava kanali kaudu, vaid võimaldab ka pädeval asutusel võtta ametlikult
arvesse summasid, mis arestimisele ei kuulu, kui see on siseriikliku õiguse
kohaselt võimalik.
Võlgnikku tuleb teavitada kohe pärast meetme
jõustumist, et võimaldada tal enda kaitseks valmistuda. Kavandatud määrus
tagab, et kättetoimetamine toimub võimalikult kiiresti pärast arestimismääruse
täitmist.
·
Pangapoolne täitmine ja kinnitus (artiklid 26, 27)
Pank on kohustatud arestimismääruse
viivitamata täitma, blokeerides arestimismääruses nimetatud summale vastava
summa. Erisätetes võetakse arvesse olukorda, kus pangakontol on
finantsinstrumendid või pangakonto vääring erineb arestimismääruses kasutatud
vääringust. Pank peab kaheksa päeva jooksul väljastama kinnituse selle kohta,
kas arestimismäärusega on arestitud piisavalt vahendeid. Võlgniku isikuandmete
nõuetekohase kaitse tagamiseks ei tohi kontojääki avaldada, kui see võimaldab
arestimismäärust täielikult täita.
·
Mitme konto, ühiskonto ja volituse alusel
kasutatava konto arestimine (artiklid 28, 29)
Mitme konto arestimiseks tehtud määruse puhul
piirab kavandatud määrus ülemäärase summa arestimise võimalust võlausaldaja
poolt, kohustades võlausaldajat laskma vabaks kõik tema nõude summat ületavad
summad niipea, kui talle on sellest teatatud. Võttes arvesse ühiskonto või
volituse alusel kasutatava konto (usalduskonto) arestimise tingimusi
käsitlevate siseriiklike õigusaktide suurt erinevust, tuleb kavandatud määruse
kohaselt see küsimus lahendada kohaldatava siseriikliku õiguse alusel.
·
Arestimisele mittekuuluvad summad (artikkel 32)
Siseriiklik õigus, mis käsitleb summasid, mis
ei kuulu arestimisele, et tagada võlgnikule ja tema perele elatis või
võimaldada ettevõtjal jätkata tavapärast äritegevust, on ELis väga erinev.
Siinjuures on oluline eelkõige see, kas summad ei kuulu arestimisele ametlikult
või üksnes võlgniku taotlusel. Kavandatud määrus võimaldab liikmesriikidel
säilitada oma siseriikliku süsteemi.
·
Konkureerivate võlausaldajate järjestamine
(artikkel 33)
Siseriiklik õigus, mis käsitleb esialgse õiguskaitse kohaldamise meetmete mõju
võlausaldajate järjestusele, on ELis samuti erinev. See küsimus on väga
keeruline ja olemuselt seotud täitemenetlust ja maksejõuetusmenetlust käsitleva
siseriikliku õigusega. Neid erinevusi arvesse võttes on kavandatud määruses
sätestatud, et Euroopa arestimismäärus pannakse järjestuses samale kohale kui
siseriikliku õiguse kohased samaväärsed meetmed.
3.1.4      Euroopa pangakonto arestimise
määruse vastu kasutatavad õiguskaitsevahendid (artiklid 34, 35, 36)
Kavandatud määrus annab võlgnikule õiguse
vaidlustada arestimismäärus nii sisulistel kui ka menetluslikel põhjustel.
Seoses küsimusega, milline kohus peaks olema pädev otsustama võlgniku
läbivaatamistaotluse üle, järgitakse kavandatud määruses läbivaadatud Brüsseli
I määruses kasutatud lähenemisviisi. Kostja peab põhimõtteliselt vaidlustama
arestimismääruse kohtus, kes selle tegi (määruse teinud kohus). Sellise
lähenemisviisiga tagatakse, et põhimõtteliselt teeb arestimismääruse ja selle
läbivaatamise kohta otsuse üks ja sama kohus. Erandina peab täitemenetluse
teatud tahkude, eelkõige arestimisele mittekuuluvate summade vaidlustamine
toimuma täitmise liikmesriigi kohtule, sest menetluse eest vastutab kõnealune
liikmesriik. Selleks et muuta arestimismääruse muus liikmesriigis läbivaatamise
taotlemine võlgniku jaoks hõlpsamaks, on määruses sätestatud standardvormid,
mis on kättesaadavad kõikides Euroopa Liidu keeltes, vähendades sellega
tõlkimiskulusid. Teatavat liiki võlgnike suhtes, keda üldiselt peetakse
vaidluse „nõrgemaks pooleks” – tarbijad, töötajad ja kindlustatud isikud –
kohaldatakse teistsuguseid kohtualluvuse eeskirju. Seda liiki võlgnikud võivad arestimismääruse
vaidlustada oma elukohaliikmesriigi kohtus. See eeskiri tagab, et nõrgem pool
saab Euroopa arestimismääruse alati vaidlustada oma koduriigi õigusruumis,
tugevdades seega Brüsseli I määruses sisalduvaid sellistel juhtudel
kohaldatavaid kohtualluvust käsitlevaid kaitse-eeskirju.
3.1.5      Muud sätted
·
Õiguslik esindamine (artikkel 41)
Kooskõlas enamiku liimesriikide õigusliku
olukorraga ja menetluskulude vähendamise eesmärgil on kavandatud määruses
sätestatud, et õiguslik esindamine ei ole Euroopa pangakonto arestimise määruse
saamise menetluses kohustuslik. See võimaldab võlausaldajal taotleda Euroopa
arestimismäärust, ilma et ta peaks advokaati üldse kasutama või ilma et ta
peaks kasutama advokaati, kellel on luba tegutseda kohtu asukoha liikmesriigis.
Siseriiklikus õiguses võidakse siiski nõuda, et juhul kui võlgnik
arestimismääruse vaidlustab, peavad pooli esindama advokaadid. Hõlbustamaks
võlausaldajal Euroopa arestimismääruse taotlemist, sisaldab kavandatud määrus
taotluse standardvormi ja asjakohaseid suuniseid selle täitmiseks. Vorm on
kättesaadav kõikides Euroopa Liidu keeltes, vähendades tõlkimisvajadust vaid
mõne vaba tekstiga kohani.
·
Kulud (artiklid 30, 31, 43)
Kulusid käsitletakse mitmes kavandatud määruse
sättes: pangad võivad Euroopa pangakonto arestimise määruse täitmise eest tasu
võtta üksnes siis, kui neil on õigus seda teha siseriikliku õiguse kohaste
samaväärsete meetmete rakendamisel. Läbipaistvuse suurendamiseks peavad
asjaomased liikmesriigid kindlaks määrama ühtse kindlaksmääratud tasu, mida
kohaldatakse nende territooriumil. Ühtne kindlaksmääratud tasu tuleb kindlaks
määrata ka pädeva asutuse, näiteks täituri poole pöördumise eest. Artikkel 43
kohustab vaidluse kaotanud poolt kandma Euroopa pankakontode arestimise
menetluse kulud. Kuigi liikmesriigid võivad sätestada Euroopa pankakontode
arestimise menetlusega seotud kohtukulud, ei tohi need olla suuremad
siseriikliku õiguse kohase samaväärse meetme saamise kuludest,
ebaproportsionaalsed võrreldes nõude summaga ega nii suured, et see heidutaks
menetluse kasutajaid.
3.2         Õiguslik alus
Käesolev ettepanek põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 81 lõikel 2, mis annab Euroopa Parlamendile ja
nõukogule eelkõige siis, kui see on vajalik siseturu
nõuetekohaseks toimimiseks, õiguse võtta vastu meetmeid, mille eesmärk on tagada muu hulgas kohtuotsuste
vastastikune tunnustamine ja täitmine liikmesriikide vahel (punkt a),
õiguskaitse tõhus kättesaadavus (punkt e), ja tsiviilkohtumenetluse
nõuetekohast toimimist takistavate tegurite kõrvaldamine, vajaduse korral
edendades liikmesriikides kohaldatavate tsiviilkohtumenetlusnormide
kokkusobivust (punkt f).
Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V
jaotis ei ole Taani suhtes kohaldatav aluslepingutele lisatud Taani seisukohta
käsitleva protokolli kohaselt. See ei ole kohaldatav ka Ühendkuningriigi ja
Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui need kaks riiki peaksid vastavalt
asjakohastele eeskirjadele, mis on sätestatud nende seisukohta vabadusel,
turvalisusel ja õigusel põhineva ala suhtes käsitlevas protokollis, otsustama
teistmoodi.
3.3         Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Käesolev ettepanek vastab subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõttele.
Subsidiaarsuse põhimõttele vastavus seisneb
selles, et eespool kirjeldatud probleemid on selgelt piiriülese mõõtmega ja
liikmesriigid üksi ei suuda neid nõuetekohaselt lahendada. Kuigi see on
teoreetiliselt võimalik, on väga ebatõenäoline, et liikmesriigid võtavad
kooskõlastatud meetmeid, et viia oma õigusaktid pangakontode arestimise kohta kooskõlla,
mis muudaks ELi meetme tarbetuks. Üheski rahvusvahelises lepingus ega
rahvusvaheliste organisatsioonide koostatud tüüpseaduses ei ole täitmise
küsimust kunagi käsitletud ja ei ole ühtki märki sellest, et lähemas tulevikus
saaks teoks mõni rahvusvaheline algatus. Isegi kui see oleks nii, on ELis
kehtivate täitesüsteemide erinevuse tõttu väga ebatõenäoline, et liikmesriigid
jõuavad mõistliku aja jooksul kokkuleppele ühises lähenemisviisis, võttes
eelkõige arvesse seda, et kõik kokkulepped, mis sõlmitakse väljaspool Euroopa
seadusandlikku protsessi, nõuavad ühehäälset otsust.
Käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu
kohaselt kaaluvad ettepaneku põhiosade eelised üles nende kulud ja kavandatud
meetmed on seega proportsionaalsed.
3.4         Mõju põhiõigustele
Nagu käesolevale ettepanekule lisatud
mõjuhinnangus on üksikasjalikult selgitatud ja kooskõlas Euroopa Liidu
strateegiaga Euroopa Liidu põhiõiguste harta rakendamiseks,[15] vastavad kõik ettepaneku osad
põhiõiguste hartas sätestatud õigustele. Luues kiire ja madalate kuludega
Euroopa menetluse pangakontode arestimiseks, suurendab ettepanek võlausaldaja
võimalusi kasutada oma õigust oma nõuete tõhusale täitmisele, mis moodustab osa
harta artikli 47 lõikes 1 sätestatud õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile.
Samal ajal tagab ettepanek võlgniku õiguste kaitse täielikus kooskõlas õigusega
õiglasele kohtulikule arutamisele (harta artikli 47 lõige 2) ning inimväärikuse
ja perekonnaelu austamisele (vastavalt harta artikkel 1 ja artikkel 7).
Võlgniku õiguste kaitse tagatakse eelkõige järgmiste ettepaneku osadega:
·
nõue teavitada võlgnikku viivitamata pärast
arestimismääruse täitmist koos kõikide dokumentidega, mis võlausaldaja on
kohtule esitanud;
·
võlgniku võimalus vaidlustada arestimismäärus,
taotledes selle läbivaatamist arestimismääruse teinud kohtus, täitmise üle
otsustavas kohtus või juhul kui võlgnik on tarbija, töötaja või kindlustatud
isik, tema elukohariigi kohtus;
·
asjaolu, et võlgnikule ja tema perekonnale elatise
tagamiseks vajalikud summad ei kuulu arestimisele.
2011/0204 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise
määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja
kaubandusasjades
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 81 lõike 2 punkte a, e ja f,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
arvamust [16],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ja
arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus tagatakse
isikute vaba liikumine. Sellise ala järkjärguliseks loomiseks peaks Euroopa
Liit muu hulgas vastu võtma meetmed piiriülese toimega tsiviilasjades tehtava
õigusalase koostöö valdkonnas, eelkõige juhul kui see on vajalik siseturu
nõuetekohaseks toimimiseks.
(2)
Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi
„ELi toimimise leping”) artikli 81 lõikega 2 peab nende meetmete eesmärk olema
tagada muu hulgas kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine
liikmesriikide vahel, õiguskaitse tõhus kättesaadavus ja tsiviilkohtumenetluse
nõuetekohast toimimist takistavate tegurite kõrvaldamine liikmesriikides
kohaldatavate tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivuse edendamise teel. 15. ja
16. oktoobril 1999. aastal Tamperes kogunenud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et
kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte on tsiviilasjades tehtava
õigusalase koostöö nurgakivi, ja märkis, et seda tuleks muu hulgas kohaldada
kaitsemeetmete suhtes, mis võimaldavad pädevatel asutustel arestida kergesti
teisaldatavat vara.
(3)
Komisjoni ja nõukogu ühise tsiviil- ja
kaubandusasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise
meetmete programmiga, mis võeti vastu 30. novembril 2000,[17] nähakse ette Euroopa tasandi
kaitsemeetmete loomine ja pankasid käsitlevate arestimismeetmete täiustamine,
nt Euroopa pangakontode arestimise süsteemi loomise kaudu.
(4)
Komisjon võttis 24. oktoobril 2006 vastu rohelise
raamatu kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode
arestimine[18].
Rohelise raamatuga algatati konsulteerimine ühtse Euroopa pangakontode
arestimise menetluse vajaduse ja võimalike tunnuste üle.
(5)
2009. aasta detsembris vastu võetud Stockholmi
programmis,[19]
milles sätestatakse õiguse, vabaduse ja turvalisusega seotud prioriteedid
aastateks 2010–2014, kutsuti komisjoni üles esitama
asjakohaseid ettepanekuid pangakontode ja võlgniku varade suhtes tehtud
kohtuotsuste täitmise tõhususe parandamiseks Euroopa Liidus.
(6)
Võlausaldajal peab olema võimalik taotleda
kaitsemäärust, et vältida vahendite väljavõtmist ja ülekandmist võlgniku Euroopa Liidus asuvatelt pangakontodelt,
kui valitseb oht, et võlgnik võib oma vara ära raisata,
mistõttu muutuks sisulise kohtuotsuse hilisem täitmine võimatuks või oluliselt
keerukamaks.
(7)
Siseriiklikud kaitsemeetmete, nagu pangakonto
arestimise määruse saamise menetlused on kehtestatud kõikides liikmesriikides,
kuid määruse tegemise tingimused ja selle täitmise tõhusus on väga erinevad.
Lisaks on juurdepääs siseriiklikele kaitsemeetmetele piiriülese toimega
juhtumite puhul tülikas, aeganõudev ja kulukas, eelkõige siis, kui võlausaldaja
soovib arestida mitut pangakontot, mis asuvad eri liikmesriikides. Euroopa
menetlus, mis võimaldab võlausaldajal arestida piiriülese toimega juhtumi puhul
võlgniku pangakontod lihtsalt, kiiresti ja odavalt, peaks kõrvaldama praeguse
olukorra puudused.
(8)
Käesoleva määrusega kehtestatav menetlus peaks
olema hageja õiguste tagamise mittekohustuslik vahend, mida saab kasutada
olemasolevate siseriikliku õiguse kohaste kaitsemeetmete saamise menetluste alternatiivina.

(9)
Käesoleva määruse reguleerimisalasse peaksid
kuuluma kõik tsiviil- ja kaubandusasjad, välja arvatud teatavad täpselt
määratletud asjad. Nimelt ei peaks käesolevat määrust kohaldama vahekohtu- ja
maksejõuetusmenetluste suhtes.
(10)
Hagejal, kes soovib tagada hilisema sisulise
kohtuotsuse täitmise, peaks olema võimalus kasutada kõnealust menetlust enne
sisulise kohtumenetluse algatamist ja mis tahes menetlusetapis. Seda peaks
saama kasutada ka hageja, kelle kasuks on juba tehtud sisuline kohtuotsus või
muu täitedokument. Viimasel juhul võib menetlusel olla lisaväärtus, kui
täitedokumendi täitmine võtab aega või kui võlausaldaja soovib kindlaks teha,
millises liikmesriigis on võlgnikul piisavalt vahendeid, et õigustada
täitemenetluse algatamist.
(11)
Kohtu ja kaitsemeetme vahelise tugeva seose
tagamiseks peaks arestimismääruse tegemine kuuluma selle kohtu pädevusse, kes
on pädev asja sisuliselt arutama. Lisaks peaks hagejal olema võimalus taotleda
pangakonto arestimise määrust asjaomase pangakonto asukohariigis. Sellisel
juhul peaks arestimismääruse mõju siiski piirduma selle liikmesriigi
territooriumiga, kus arestimismäärus tehti.
(12)
Pangakonto arestimise määruse tegemise tingimused
peaksid tagama sobiva tasakaalu võlausaldaja huvide (saada vajaduse korral arestimismäärus)
ja võlgniku huvide (vältida arestimismääruse kuritarvitamist) vahel. Järelikult
peab kohus olema enne pangakonto asukoha liikmesriigis täitmisele pööratava
kohtuotsuse tegemist kindel, et võlausaldaja nõue võlgniku vastu näib olevat
igati põhjendatud ja et ilma arestimismääruseta võib tulevase kohtuotsuse
hilisem täitmine nurjuda või osutuda oluliselt keerukamaks.
(13)
Pangakonto arestimise määruse üllatusmomendi
tagamiseks ei tohiks võlgnikku taotlusest teavitada, teda enne arestimismääruse
tegemist ära kuulata ega teda arestimismäärusest enne selle pangapoolset
täitmist teavitada. Võlgnikul peaks siiski olema võimalus arestimismäärus
viivitamata pärast selle täitmist vaidlustada.
(14)
Kumbki pool ei peaks olema kohustatud kasutama
käesoleva määruse kohases menetluses oma esindajana advokaati või juristi.
(15)
Käesoleva määrusega tuleb ette näha piisavad
kaitsemeetmed arestimismääruse kuritarvitamise vältimiseks. Kohtul peaks
eelkõige olema võimalus nõuda võlausaldajalt tagatist põhjendamatu arestimismääruse
tõttu võlgnikule tekitatud kahjude hüvitamiseks, välja arvatud juhul, kui
võlausaldaja kasuks on juba tehtud kohtuotsus, mis on täitmise liikmesriigis
täitmisele pööratav. Võlausaldaja poolt võlgnikule selliste kahjude hüvitamise
tingimusi peaks reguleerima siseriiklik õigus. Kui liikmesriigi õigusega ei ole
hageja seadusjärgset vastutust ette nähtud, ei tohiks käesoleva määrusega
välistada samaväärse mõjuga meetmete, näiteks hageja kohustus nõustuda
võimalike kahjude hüvitamisega, kasutamist.
(16)
Võttes arvesse seda, et praegu on võlausaldajatel
tegelikult raske piiriülese juhtumi puhul võlgniku kohta avalikest ja
eraõiguslikest allikatest teavet hankida, tuleks määruses kehtestada mehhanism,
mis võimaldab täitmise liikmesriigi pädeval asutusel hankida teavet võlgniku
pangakontode kohta, kas kohustades pankasid avaldama teabe võlgniku
pangakontode asukoha kohta kõnealuses liikmesriigis või andes juurdepääsu teabele, mis on ameti- või haldusasutuste käsutuses registrites või muul moel.
(17)
Pangakonto arestimismääruse kiire täitmise
tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada, et arestimismäärus edastatakse
selle teinud kohtult pangale määruses (EÜ) nr 1393/2007 (kohtu-
ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta)[20] sätestatud otse kättetoimetamise
teel. Samuti tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad
arestimismääruse täitmiseks panga poolt ja kohustada panka teatama, kas
võlgniku vahendid on arestimismäärusega edukalt arestitud.
(18)
Pangakonto arestimise määruse tegemise menetluses
tuleks tagada võlgniku õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Eelkõige
tähendab see, et arestimismäärus ja kõik hageja esitatud dokumendid
toimetatakse kostjale kätte kohe pärast arestimismääruse täitmist ja kostja
saab taotleda arestimismääruse läbivaatamist. Läbivaatamine peaks kuuluma
arestimismääruse teinud kohtu pädevusse, välja arvatud juhul, kui
vaidlustatakse täitmisega seotud asjaolud. Kui aga kostja on tarbija, töötaja
või kindlustatud isik, peaks tal olema võimalus taotleda arestimismääruse
läbivaatamist oma elukohaliikmesriigi kohtus. Samuti peaks võlgnikul olema
õigus pangakontol asuvate vahendite vabastamiseks, kui ta esitab muu tagatise.
(19)
Selleks et tagada pangakonto arestimise määruse
kiire ja viivitamatu tegemine ja täitmine, tuleks käesolevas määruses sätestada
maksimaalsed tähtajad, mille jooksul tuleb menetluse eri etapid lõpetada.
Lisaks tuleks käesoleva määrusega kohustada liikmesriike käsitama Euroopa pankakontode arestimise menetlust sama kiire
menetlusena kui siseriikliku õigusega ette nähtud samaväärse meetme saamise
menetlust. See tähendab eelkõige seda, et kui siseriiklikus õiguses sätestatud
siseriikliku meetme kehtestamise tähtajad on lühemad kui käesolevas määruses
sätestatud tähtajad, tuleks ka Euroopa menetluse suhtes kohaldada lühemaid
tähtaegu. Käesolevas määruses sätestatud ajavahemike ja tähtaegade arvutamisel
tuleks kohaldada nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr
1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike,
kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad[21].
(20)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja
järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Määruse
eesmärk on eelkõige tagada inimväärikuse täielik austamine ja toetada artiklite
7, 8, 17 ja 47 kohaldamist, mis käsitlevad vastavalt era- ja perekonnaelu
austamist, isikuandmete kaitset, õigust omandile ning õigust tõhusale
õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
(21)
Käesoleva määruse raames toimuva isikuandmete
töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[22].
(22)
Tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks komisjonile
anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
vastu õigusakte käesoleva määruse lisade muutmiseks. On eriti tähtis, et
komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone,
sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(23)
Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule
lisatud protokolli (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt [on
Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse
vastuvõtmisel ja kohaldamisel] / [ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli
artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse
vastuvõtmisel ja see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav].
(24)
Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule
lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale
Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv
ega kohaldatav,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1. peatükk
Sisu, reguleerimisala ja mõisted
Artikkel 1
Sisu
1.           Käesoleva määrusega
kehtestatakse Euroopa kaitsemeetme võtmise menetlus, mis võimaldab
võlausaldajal saada Euroopa pangakonto arestimise määruse (edaspidi „Euroopa
arestimismäärus”), millega välditakse vahendite väljavõtmist ja ülekandmist võlgniku Euroopa Liidus
asuvalt pangakontolt.
2.           Võlausaldaja saab kasutada
Euroopa arestimismäärust liikmesriikides kehtivate kaitsemeetmete
alternatiivina.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse rahaliste nõuete suhtes artiklis 3 määratletud piiriülese toimega
tsiviil- ja kaubandusasjades igat liiki kohtutes. Määrust ei kohaldata eelkõige
maksu-, tolli- ja haldusasjade suhtes.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata
a)      pankrotimenetluste, maksejõuetute
äriühingute või teiste juriidiliste isikute likvideerimismenetluste,
kohtumenetluste, kompromissi tegemise ja muude analoogiliste menetluste suhtes;

b)      sotsiaalkindlustuse suhtes;
c)      vahekohtumenetluste suhtes.
3.           Käesolevat määrust ei
kohaldata pangakontode suhtes, mis ei kuulu arestimisele pangakonto asukoha
liikmesriigi õiguse kohaselt, mis käsitleb puutumatust täitemeetmete suhtes,
ega väärtpaberiarveldussüsteemide suhtes, mille liikmesriigid on määranud
kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ[23] artikliga 10.
4.           Käesolevat määrust
kohaldatakse abieluvararežiime, registreeritud kooselust tulenevaid varalisi
tagajärgi ja pärimist käsitlevate asjade suhtes, kui nendes asjades on
kohaldatavad kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja
täitmist käsitlevad Euroopa Liidu õigusaktid.
Artikkel 3
Piiriülese toimega asjad
Käesolevas määruses ei käsitata asja
piiriülese toimega asjana üksnes juhul, kui kohus, kelle poole on pöördutud
Euroopa arestimismääruse taotlusega, ja kõik määrusega arestitavad pangakontod
asuvad ning pooled asuvad või elavad samas liikmesriigis.
Artikkel 4
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1.           „pangakonto” – pangas kostja
või kostjat esindava kolmanda isiku nimel avatud pangakonto, millel hoitakse
raha või finantsinstrumente;
2.           „pank” – ettevõtja, kes
tegeleb hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmisega üldsuselt
ning oma arvel laenu andmisega;
3.           „finantsinstrument” –
finantsinstrument Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ[24] artikli 4 lõike 1 punkti 17
tähenduses;
4.           „raha” – raha, mis on kontole
krediteeritud mis tahes vääringus, või samalaadsed rahalised nõuded, näiteks
rahaturu hoiused;
5.           „vahendid” – raha ja
finantsinstrumendid;
6.           „pangakonto asukoha
liikmesriik”:
a)      pangakonto puhul, kus hoitakse raha,
rahvusvahelises pangakontonumbris (IBAN) märgitud liikmesriik;
b)      pangakonto puhul, kus hoitakse
finantsinstrumente, selle panga, kus asub pangakonto, peamise asukoha
liikmesriik, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr
593/2008[25]
artiklis 19;
7.           „nõue” – olemasolev nõue
konkreetse või kindlaksmääratava rahasumma tasumiseks;
8.           „kohtuotsus” – liikmesriigi
kohtu või erikohtu otsus, olenemata sellest, kuidas seda kohtuotsust
nimetatakse, sealhulgas kohtuametniku otsus kulude
kindlaksmääramise kohta;
9.           „kohus” – liikmesriigi määratud kohus või mõni muu ametiasutus, kelle pädevusse
käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad küsimused kuuluvad;
10.         „kohtulahend” – lahend, mille kohus on heaks kiitnud või milles on sõlmitud kokkulepe
kohtus menetluse käigus;
11.         „ametlik juriidiline dokument”
– dokument, mis on päritoluliikmesriigis ametlikult
koostatud või ametliku juriidilise dokumendina registreeritud ning mille ehtsus:
a)      lähtub dokumendi
allkirjast ja sisust ning
b)      on kindlaks tehtud
ametiasutuse või muu selleks volitatud asutuse poolt;
12.         „päritoluliikmesriik” –
liikmesriik, kus on tehtud Euroopa arestimismäärus;
13.         „täitmise liikmesriik” –
liikmesriik, kus asub arestitav pangakonto;
14.         „pädev asutus” – täitmise
liikmesriigi määratud ametiasutus, kelle pädevusse kuulub vajaliku teabe
hankimine kostja pangakonto kohta vastavalt artiklile 17, Euroopa
arestimismääruse kättetoimetamine vastavalt artiklitele 24–28 ja arestimisele
mittekuuluvate summade kindlaksmääramine vastavalt artiklile 32;
15.         „alaline elu- või asukoht” –
kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001[26]
artiklitega 59 ja 60 kindlaks tehtud alaline elu- või asukoht.
2. peatükk
Euroopa arestimismääruse saamise menetlus
Artikkel 5
Kasutatavus
1.           1. jagu kohaldatakse
olukorras, kus
a)      hageja taotleb Euroopa arestimismäärust
enne kostja vastu sisulise kohtumenetluse algatamist või kõnealuse menetluse
mis tahes etapis;
b)      hageja kasuks on tehtud kohtuotsus,
kohtulahend või ametlik juriidiline dokument, mis on täitmisele pööratav
päritoluliikmesriigis, kuid ei ole täitmise liikmesriigis veel täitmisele
pööratavaks kuulutatud, kui sellist täitmisele pööratavaks kuulutamist
nõutakse.
2.           2. jagu kohaldatakse
olukorras, kus hageja taotleb Euroopa arestimismäärust pärast seda, kui tema
kasuks ja kostja kahjuks on tehtud kohtuotsus, kohtulahend või ametlik
juriidiline dokument, mis on seadusest tulenevalt täitmise liikmesriigis
täitmisele pööratav või on seal täitmisele pööratavaks kuulutatud.
1. jagu
Euroopa arestimismääruse tegemine enne täitedokumendi saamist
Artikkel 6
Kohtualluvus
1.           Euroopa arestimismääruse teeb
kohus.
2.           Euroopa arestimismääruse
tegemine kuulub selle liikmesriigi kohtu pädevusse, kus tuleb kohtualluvuse
suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt algatada sisuline kohtumenetlus. Kui
asja sisuliseks arutamiseks on pädevad mitu kohut, on pädev selle liikmesriigi
kohus, kus hageja on algatanud või kavatseb algatada sisulise kohtumenetluse.
3.           Ilma et see piiraks lõike 2
kohaldamist, on pangakonto asukoha liikmesriigi kohtud pädevad tegema Euroopa
arestimismäärusi, mis kuuluvad täitmisele kõnealuses liikmesriigis.
Artikkel 7
Euroopa arestimismääruse tegemise tingimused
1.           Euroopa arestimismäärus
tehakse selles nimetatud summa või selle osa kohta, kui hageja esitab
tõenditega põhjendatult kinnitatud asjaomased faktid, mille põhjal kohus saaks
veenduda, et täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
a)      tema nõue kostja vastu näib olevat igati
põhjendatud;
b)      arestimismääruseta oleks kostja suhtes
juba tehtud või tulevikus tehtava täitedokumendi täitmine tõenäoliselt
takistatud või oluliselt keerukam, muuhulgas seetõttu, et valitseb tegelik oht,
et kostja võib arestitaval pangakontol või pangakontodel olevad varad
kõrvaldada, mujale viia või peita.
2.           Kui hageja kasuks ja kostja
kahjuks on juba tehtud rahasumma maksmist käsitlev kohtuotsus, kohtulahend või
ametlik juriidiline dokument, mis on päritoluliikmesriigis täitmisele pööratav
ja mida tuleb Euroopa Liidu kohaldatava õiguse kohaselt täitmise liikmesriigis
tunnustada, peetakse lõike 1 punktis a sätestatud tingimust täidetuks.
Artikkel 8
Euroopa arestimismääruse taotlemine
1.           Euroopa arestimismääruse
taotlemiseks kasutatakse I lisas esitatud vormi.
2.           Taotlusvorm sisaldab kõiki
järgmisi andmeid:
a)      hageja ja vajaduse korral tema esindajate
nimi ja aadress ning kohtu nimi ja aadress, kellele taotlus esitatakse;
b)      kostja ning vajaduse korral tema esindaja
nimi ja aadress;
c)      teave pangakonto(de) kohta kooskõlas
artikliga 16, välja arvatud juhul, kui vastavalt artiklile 17 on esitatud
pangakonto kohta teabe hankimise taotlus;
d)      nõude summa ja intressi summa ning tasude
summa ulatuses, milles kõnealused tasud on arestitavad vastavalt artiklile 18;
e)      kõikide nõude ja vajaduse korral
intressinõude aluseks olevate oluliste asjaolude kirjeldus;
f)       kõikide arestimismääruse tegemist
põhjendavate oluliste asjaolude kirjeldus, nagu on nõutud artikli 7 lõike 1
punktis b;
g)      kõikide nende oluliste faktide kirjeldus,
mis toetavad selle kohtu pädevust, kelle poole pöörduti;
h)      loetelu tõenditest, mille hageja on
esitanud või soovib esitada;
i)       juhul kui on kohaldatav artikli 7 lõige
2, kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi koopia, mis
vastab selle ehtsuse tuvastamiseks vajalikele tingimustele;
j)       vastavalt artiklile 19 teave selle
kohta, kas hageja on pöördunud Euroopa arestimismääruse või siseriikliku
õigusega ette nähtud muu samaväärse mõjuga määruse taotlusega muude kohtute
poole.
3.           Taotlusele lisatakse kõik
asjaomased tõendavad dokumendid.
4.           Taotluse võib esitada mis
tahes sidevahendite kaudu, sh elektrooniliselt.
Artikkel 9
Taotluse läbivaatamine
1.           Euroopa arestimismääruse
taotluse saanud kohus kontrollib, kas artiklites 2, 6, 7 ja 8 sätestatud
nõudmised on täidetud.
2.           Kui artiklis 8 sätestatud
nõudmised ei ole täidetud, annab kohus hagejale võimaluse taotlust täiendada
või parandada, välja arvatud juhul, kui nõue on selgelt põhjendamatu või
taotlus vastuvõetamatu.
Artikkel 10
Ex parte
menetlus
Enne Euroopa arestimismääruse tegemist kostjat
taotlusest ei teavitata ja ära ei kuulata, välja arvatud juhul, kui hageja
nõuab teisiti.
Artikkel 11
Tõendid
1.           Kui pädev kohus leiab, et ta
ei saa täiendavate tõenditeta Euroopa arestimismäärust teha, võib ta selliste
tõenditena vastu võtta tunnistajate või ekspertide kirjalikke avaldusi.
2.           Kohus võtab suulisi ütlusi
vastu üksnes siis, kui ta peab seda vajalikuks. Kui hageja, tunnistaja või
eksperdi alaline elukoht ei ole pädeva kohtu asukohas, võtab kohus ütlused
vastu videokonverentsi või muude sidetehnoloogia vahendite abil, kui sellised
tehnilised vahendid on kättesaadavad.
Artikkel 12
Hageja esitatav tagatis
Kohus võib enne Euroopa arestimismääruse
tegemist nõuda, et hageja esitaks tagatisdeposiidi või samaväärse garantii, et
tagada kostja võimalike kahjude hüvitamine ulatuses, milles hageja on
siseriikliku õiguse kohaselt kohustatud sellise kahju hüvitama.
Artikkel 13
Sisulise menetluse algatamine
Kui Euroopa arestimismääruse taotlus
esitatakse enne sisulise menetluse algatamist, algatab hageja kõnealuse
menetluse 30 päeva jooksul pärast arestimismääruse tegemise kuupäeva või
arestimismääruse teinud kohtu kehtestatud mis tahes lühema ajavahemiku jooksul,
vastasel juhul muutub arestimismäärus tühistatavaks kooskõlas artikli 34 lõike 1
punktiga b või artikli 35 lõikega 2.
2. jagu
Euroopa arestimismääruse tegemine pärast täitedokumendi saamist
Artikkel 14
Euroopa arestimismääruse tegemise pädevus
1.           Artikli 5 lõikes 2 nimetatud
juhtudel, kui hageja kasuks on juba tehtud kohtuotsus või kohtulahend, võib ta
taotleda kohtuotsuse või kohtulahendi teinud kohtult ka Euroopa
arestimismäärust.
2.           Kui hageja on saanud ametliku
juriidilise dokumendi, võib ta taotleda pädevalt asutuselt, mis asub ametliku
juriidilise dokumendi koostamise liikmesriigis ja mille iga liikmesriik on sel
otstarbel määranud, ka Euroopa arestimismäärust.
3.           Hageja võib esitada Euroopa
arestimismääruse taotluse otse täitmise liikmesriigi ametiasutusele, mille
kõnealune liikmesriik on määranud arestimismäärusi tegevaks pädevaks asutuseks
ja kellest on teatatud komisjonile kooskõlas artikliga 48 (edaspidi
„arestimismäärusi tegev asutus”).
4.           Käesoleva jao kohase Euroopa
arestimismääruse tegemise menetluse suhtes kohaldatakse artiklit 10.
Artikkel 15
Euroopa arestimismääruse taotlemine
1.           Euroopa arestimismääruse
taotluse esitamiseks kasutatakse I lisas sätestatud taotlusvormi.
2.           Taotlusvorm sisaldab kõiki
järgmisi andmeid:
a)      hageja ja vajaduse korral tema esindajate
nimi ja aadress ning kohtu nimi ja aadress, kellele taotlus esitatakse;
b)      kostja ning vajaduse korral tema esindaja
nimi ja aadress;
c)      kohtuotsuses, kohtulahendis või ametlikus
juriidilises dokumendis nimetatud summa ning intresside ja tasude summa
ulatuses, milles need on arestitavad vastavalt artiklile 18;
d)      teave pangakonto(de) kohta kooskõlas
artikliga 16, välja arvatud juhul, kui vastavalt artiklile 17 on esitatud
pangakonto kohta teabe hankimise taotlus ;
e)      kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku
juriidilise dokumendi koopia, mis vastab selle ehtsuse tuvastamiseks vajalikele
tingimustele;
f)       kinnitus selle kohta, et kohtuotsus on
veel täitmata;
g)      kui kohtuotsus, kohtulahend või ametlik
juriidiline dokument tehti teises liikmesriigis:
i)        kui on tegemist kohtuotsuse,
kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendiga, mille puhul ei ole
täitmismäärus nõutav, siis kohaldatava õigusaktiga ette nähtud asjaomane tõend
teises liikmesriigis täitmise kohta, millele on vajaduse korral lisatud
transliteratsioon või tõlge vastavalt artiklile 47, või
ii)       kui on tegemist kohtuotsuse,
kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendiga, mille puhul on täitmismäärus
nõutav, siis tuleb esitada täitmismäärus.
h)      vastavalt artiklile 19 teave selle kohta,
kas hageja on pöördunud Euroopa arestimismääruse või siseriikliku õigusega ette
nähtud muu samaväärse mõjuga määruse taotlusega muude kohtute poole.
3.           Taotluse võib esitada mis
tahes sidevahendite kaudu, sh elektrooniliselt.
3. jagu
Üldsätted
Artikkel 16
Teave pangakonto kohta
Välja arvatud juhul, kui hageja taotleb
vastavalt artiklile 17 pädevalt asutuselt teabe hankimist pangakonto kohta,
esitab ta kostja ja tema pangakonto või pangakontode kohta kogu teabe, mis on
vajalik, et pank või pangad saaksid tuvastada kõnealuse kostja ja tema
pangakonto(d), sealhulgas järgmised andmed:
a)      kostja täisnimi;
b)      panga nimi, kus kostjal on üks või mitu
arestitavat pangakontot, ja panga peakontori aadress pangakonto asukoha
liikmesriigis ning
c)      kas
i)        pangakonto number või pangakontode
numbrid;
ii)       kostja täielik aadress;
iii)      füüsilisest isikust kostja puhul kostja
sünniaeg või isikukood või passi number või
iv)      juriidilisest isikust kostja puhul
äriregistri kood.
Artikkel 17
Pangakonto kohta teabe hankimise taotlus
1.           Kui hagejal ei ole kogu
artiklis 16 nõutavat teavet pangakonto kohta, võib ta taotleda täitmise
liikmesriigi pädevalt asutuselt vajaliku teabe hankimist. Selline taotlus
esitatakse Euroopa arestimismääruse taotluses.
2.           Taotluses esitatakse kogu
hageja käsutuses olev teave kostja ja tema pangakontode kohta.
3.           Kohus või arestimismäärusi
tegev asutus teeb vastavalt artiklile 21 Euroopa arestimismääruse ja edastab
selle kooskõlas artikliga 24 pädevale asutusele.
4.           Pädev asutus kasutab lõikes 1
osutatud teabe hankimiseks kõiki asjaomases täitmise liikmesriigis
kättesaadavaid asjakohaseid ja mõistlikke vahendeid. Pärast teabe saamist
edastab pädev asutus Euroopa arestimismääruse pangale artikli 24 kohaselt.

5.           Siseriikliku õiguse kohased
teabe hankimise viisid, mis tuleb esitada komisjonile vastavalt artiklile 48,
on ühed järgmistest:
a)      võimalus kohustada kõiki oma
territooriumil asuvaid pankasid avaldama teabe selle kohta, kas kostjal on
nende pangas konto või mitte;
b)      pädeval asutusel on juurdepääs lõikes 1
osutatud teabele, kui see teave on riigi ameti- või haldusasutuste käsutuses
registrites või muul moel.
6.           Lõikes 4 osutatud teave peab
olema piisav kostja pangakonto või pangakontode tuvastamiseks, asjakohane ega
tohi olla ülemäärane ja peab piirduma järgmisega:
a)      kostja aadress;
b)      pank või pangad, kus kostjal on
pangakonto või pangakontod;
c)      kostja pangakonto number või pangakontode
numbrid.
Artikkel 18
Euroopa arestimismääruse summa
1.           Kui Euroopa arestimismäärus
on tehtud päritoluliikmesriigis täitmisele pööratava kohtuotsuse, kohtulahendi
või ametliku juriidilise dokumendi alusel, saab hageja lasta arestida Euroopa
arestimismääruses nimetatud summa ning kõik selles nimetatud intressid ja
kulud.
2.           Kõikidel muudel juhtudel saab
hageja lasta arestida nõude summa ja kõik nõude summalt kogunenud intressid.
Artikkel 19
Teave muudes kohtutes läbivaatamisel olevate taotluste kohta
1.           Euroopa arestimismääruse
taotlemisel peab hageja avaldama teabe selle kohta, kas ta on pöördunud sama
kostja vastu mis tahes muu kohtu poole Euroopa arestimismääruse või
siseriikliku õigusega ette nähtud muu samaväärse kaitsemeetme taotlusega, mille
eesmärk on sama nõude tagamine.
2.           Hageja teatab kohtule, kelle
poole ta on Euroopa arestimismääruse taotlusega pöördunud, kõikidest muudest
Euroopa arestimismäärustest või muudest siseriikliku õigusega ette nähtud
kaitsemeetmetest, mis on võetud lõikes 1 osutatud taotluse kohaselt. Sellisel
juhul võib kohus või arestimismäärusi tegev asutus loobuda täiendava
arestimismääruse tegemisest, kui ta leiab, et võetud meetmetest juba piisab
hageja huvide kaitsmiseks.
Artikkel 20
Kohtute vaheline teabevahetus ja koostöö
1.           Kui liikmesriigi kohtu poole
on pöördutud Euroopa arestimismääruse taotlusega ja teise liikmesriigi kohtus
on algatatud sisuline kohtumenetlus, võivad need asjaomased kohtud teha
koostööd, et tagada sisulise kohtumenetluse ja Euroopa arestimismääruse
menetluse nõuetekohane kooskõlastamine.
2.           Euroopa arestimismääruse
taotluse saanud kohus võib küsida lõikes 1 osutatud teiselt kohtult teavet
kõikide kohtuasja oluliste asjaolude kohta või nõuda hagejalt, et ta hangiks
sellise teabe, näiteks teabe selle kohta, kas on oht, et kostja võib oma varad
raisata, või kas asja sisuliselt arutav kohus on keeldunud sarnase meetme
võtmisest. Sellist teavet võidakse küsida otse või otsusega 2001/470/EÜ[27] loodud tsiviil- ja
kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktide
kaudu.
Artikkel 21
Euroopa arestimismääruse tegemine, mõju ja kehtivusaeg
1.           Kui käesolevas peatükis
osutatud nõudmised on täidetud, teeb kohus või arestimismäärusi tegev asutus
Euroopa arestimismääruse.
2.           Kui arestimismäärus on
täitmisele pööratav teises liikmesriigis, esitatakse see II lisas sätestatud
vormil.
3.           Artikli 5 lõikes 1 osutatud
juhtudel teeb kohus Euroopa arestimismääruse hiljemalt seitsme kalendripäeva
jooksul pärast taotluse esitamist.
4.           Kui erandlike asjaolude tõttu
peetakse vajalikuks korraldada suuline ärakuulamine, peetakse kohtuistung
hiljemalt veel järgmise täiendava seitsme kalendripäeva jooksul ning teeb
arestimismääruse hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast kohtuistungit.
5.           Artikli 5 lõikes 2 osutatud
juhtudel teeb arestimismäärusi tegev asutus Euroopa arestimismääruse hiljemalt
kolme kalendripäeva jooksul pärast taotluse esitamist.
6.           Ilma et see piiraks artikli
32 kohaldamist, takistab Euroopa arestimismäärus kostjal või kostja
võlausaldajatel arestimismääruses nimetatud summa ülekandmist, väljavõtmist või
muul viisil kõrvaldamist arestimismääruses nimetatud pangakontolt või
pangakontodelt.
7.           Euroopa arestimismäärus
kehtib
a)      kuni kohus selle tühistab vastavalt
artiklile 34, 35, 36 või 40 või
b)      juhul kui hageja kasuks on tehtud
sisuline kohtuotsus, ametlik juriidiline dokument või kohtulahend, mis on
päritoluliikmesriigis täitmisele pööratav, või artikli 5 lõikes 2 osutatud juhtudel,
kuni Euroopa arestimismääruse mõju asendub siseriikliku õigusega ette nähtud
täitemeetme samaväärse mõjuga, tingimusel et esimesel nimetatud kahest juhust
on hageja algatanud täitemenetluse 30 päeva jooksul pärast seda, kui
kohtuotsus, ametlik juriidiline dokument või kohtulahend on teatavaks tehtud
või muutunud täitmisele pööratavaks, olenevalt sellest, kumb on hilisem.
Artikkel 22
Euroopa arestimismääruse tegemisest keeldumise vaidlustamine
1.           Hageja võib esitada kohtule,
kellest teatatakse komisjonile vastavalt artiklile 48, kaebuse kohtu või
arestimismäärusi tegeva asutuse otsuse peale keelduda Euroopa arestimismääruse
tegemisest.
2.           Kaebus esitatakse 30 päeva
jooksul pärast lõikes 1 osutatud otsusest teatamist.
3. peatükk
Euroopa arestimismääruse täitmisele pööratavus ja täitmine
Artikkel 23
Välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamine
Ühes liikmesriigis vastavalt artikli 6 lõikele
2 ja artikli 14 lõikele 1 tehtud Euroopa arestimismäärust tunnustatakse ja
täidetakse teistes liikmesriikides automaatselt, ilma et selleks oleks vaja
täitemäärust ja ilma tunnustamise vaidlustamise võimaluseta.
Artikkel 24
Euroopa arestimismääruse kättetoimetamine pangale
1.           Euroopa arestimismäärus
toimetatakse selles nimetatud pangale või pankadele kätte vastavalt käesolevale
artiklile.
2.           Kui Euroopa arestimismääruse
tegi täitmise liikmesriigis asuv kohus või arestimismäärusi tegev asutus,
toimetatakse see pangale kätte kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaselt.
3.           Kui Euroopa arestimismääruse
teinud kohus asub liikmesriigis, mis ei ole täitmise liikmesriik, toimetatakse
see kätte vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1393/2007[28].
Euroopa arestimismääruse edastamise suhtes
kohaldatakse järgmisi eeskirju:
a)      Isik või asutus, kes vastutab
kättetoimetamise eest päritoluliikmesriigis, edastab Euroopa arestimismääruse
otse täitmise liikmesriigi pädevale asutusele.
b)      Edastatakse järgmised dokumendid:
i)        II lisas sätestatud vormil esitatud
Euroopa arestimismääruse koopia, mis vastab selle ehtsuse tuvastamiseks
vajalikele tingimustele;
ii)       vajaduse korral vormi transliteratsioon
või tõlge vastavalt artiklile 47;
iii)      määruse (EÜ) nr 1393/2007 I lisas
sätestatud edastamise vorm, millele on vajaduse korral lisatud selle
transliteratsioon või tõlge vastavalt artiklile 48.
c)      Pädev asutus toimetab Euroopa
arestimismääruse kätte arestimismääruses nimetatud pangale või pankadele. Pädev
asutus võtab kõik vajalikud meetmed, et toimetada arestimismäärus kätte
hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast selle kättesaamist.
d)      Niipea kui arestimismäärus on pangale
kätte toimetatud, koostab pädev asutus vastavalt määruse (EÜ) nr 1393/2007
artiklile 10 kättetoimetamisteatise ja edastab selle kättetoimetamist taotlenud
isikule või asutusele.
Artikkel 25
Euroopa arestimismääruse kättetoimetamine kostjale
1.           Euroopa arestimismäärus ja
kõik kohtule või pädevale asutusele arestimismääruse saamiseks esitatud
dokumendid toimetatakse põhjendamatu viivituseta kostjale kätte pärast seda,
kui arestimismäärus on pangale artikli 24 kohaselt kätte toimetatud ja pank on
väljastanud kinnituse vastavalt artiklile 27.
2.           Kui kostja alaline elukoht on
päritoluliikmesriigis, toimetatakse arestimismäärus talle kätte kõnealuse
liikmesriigi õigusnormide kohaselt.
3.           Kui kostja alaline elukoht on
täitmise liikmesriigis, toimetab selle liikmesriigi pädev asutus, kellele
Euroopa arestimismäärus on edastatud vastavalt artikli 24 lõikele 3,
arestimismääruse ja sellele lisatud dokumendid kostjale kätte määruse (EÜ)
nr 1393/2007 kohaselt.
4.           Kui kostja alaline elukoht on
muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis või täitmise liikmesriigis,
edastab täitmise liikmesriigi pädev asutus, kellele Euroopa arestimismäärus on
edastatud vastavalt artikli 24 lõikele 3, selle otse kostja elukohaliikmesriigi
pädevale asutusele. Kõnealune asutus toimetab arestimismääruse kostjale kätte
kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1393/2007.
Artikkel 26
Euroopa arestimismääruse täitmine
1.           Euroopa arestimismääruse
saanud pank täidab selle viivitamata pärast kättesaamist, tagades, et
arestimismääruses nimetatud summat ei kanta üle, kõrvaldata ega võeta välja
pangakontolt või pangakontodelt, mis on nimetatud arestimismääruses või mille
puhul pank on kindlaks teinud, et see või need kuuluvad kostjale. Kõik Euroopa
arestimismääruses nimetatud summat ületavad vahendid peavad jääma kostja
käsutusse.
2.           Kui arestimismäärus
toimetatakse kätte väljaspool tööaega, täidetakse see kohe järgmise tööpäeva
alguses.
3.           Kui vastavalt lõikele 1
Euroopa arestimismääruses nimetatud pangakontol olevad vahendid on
finantsinstrumendid, määratakse nende väärtus täitmise päeval kohaldatava
asjaomase turuhinna alusel.
4.           Kui pangakontol olevad
vahendid on Euroopa arestimismääruses nimetatud vääringust erinevas vääringus,
konverteerib pank asjaomase summa täitmise päeva ametliku vahetuskursi alusel.
5.           Panga vastutust käesolevas
artiklis sätestatud kohustuste täitmata jätmise eest reguleerib siseriiklik
õigus.
Artikkel 27
Panga kinnitus
1.           Pank teatab kolme tööpäeva
jooksul pärast Euroopa arestimismääruse kättesaamist pädevale asutusele ja
hagejale III lisas sätestatud vormi kasutades, kas ja millises ulatuses on
kostja pangakontol olevad vahendid arestitud. Pädev asutus edastab kinnituse
ühe tööpäeva jooksul vastavalt artikli 24 lõike 3 punktile a kättetoimetamist
taotlenud isikule või asutusele.
2.           Kui kontojääk on Euroopa
arestimismääruses nimetatud summa katmiseks piisav, siis pank kostja pangakonto
jääki ei avalda.
3.           Pank võib kinnituse edastada
turvalise elektroonilise sidevahendi kaudu.
4.           Panga vastutust kõnealuse
kohustuste täitmata jätmise eest reguleerib siseriiklik õigus.
Artikkel 28
Mitme pangakonto arestimine
1.           Kui Euroopa arestimismäärus
hõlmab mitut kostjale kuuluvat pangakontot ühes ja samas pangas, täidab pank
arestimismääruse ainult selles nimetatud summa ulatuses.
2.           Kui on tehtud üks või mitu
Euroopa arestimismäärust või samaväärset siseriikliku õigusega ette nähtud
kaitsemäärust, mis hõlmavad mitut kostjale kuuluvat pangakontot eri pankades,
mis asuvad samas liikmesriigis või eri liikmesriikides, on hageja kohustatud
vabastama kõik neil olevad summad, mis ületavad Euroopa arestimismääruses
nimetatud summat. Kõnealused summad vabastatakse 48 tunni jooksul pärast
esimese sellise artikli 27 kohase panga kinnituse saamist, milles on näidatud
vastav ülejääk. Vabastamine toimub asjaomase täitmise liikmesriigi pädeva
asutuse kaudu.
Artikkel 29
Ühiskonto ja volituse alusel kasutatava konto arestimine
Pangakontosid, mis panga andmetel ei kuulu
ainuisikuliselt kostjale või millel kolmas isik hoiab vahendeid kostja nimel
või millel kostja hoiab vahendeid kolmanda isiku nimel, võib arestida ainult
ulatuses, milles neid on lubatud arestida vastavalt siseriiklikus õiguses
sätestatud pangakontosid käsitlevatele eeskirjadele, millest tuleb komisjonile
teatada kooskõlas artikliga 48.
Artikkel 30
Panga kulud
1.           Pangal on õigus nõuda Euroopa
arestimismääruse või artikli 17 lõike 4 punkti a kohase määruse täitmisega
seotud kulude tasumist või hüvitamist ainult siis, kui tal on õigus sellisele
tasumisele või hüvitamisele siseriikliku õiguse alusel tehtud samaväärse mõjuga
määruste täitmise puhul.
2.           Euroopa arestimismääruse või
artikli 17 lõike 4 punkti a kohase määruse täitmise tasud peavad vastama
ühtsetele kindlaksmääratud tasudele, mille pangakonto asukoha liikmesriik on
eelnevalt kindlaks määranud ning mis vastavad proportsionaalsuse ja
mittediskrimineerimise põhimõttele.
3.           Liikmesriigid teatavad
komisjonile vastavalt artiklile 48, kas pankadel on õigus kulude hüvitamisele,
ja kui see nii on, siis ka lõike 2 kohase tasu suuruse.
Artikkel 31
Pädeva asutuse kulud
Kõik tasud, mis pädev asutus võtab Euroopa
arestimismääruse täitmisele pööramise või pangakonto kohta teabe hankimise
taotluse menetlemise eest vastavalt artikli 17 lõikele 4, peavad vastama
ühtsetele kindlaksmääratud tasudele, mille asjaomane liikmesriik on eelnevalt
kindlaks määranud ning mis vastavad proportsionaalsuse ja
mittediskrimineerimise põhimõttele ja millest on komisjonile teatatud vastavalt
artiklile 48.
Artikkel 32
Summad, mis ei kuulu arestimisele
1.           Kui täitmise liikmesriigi
õigusega on nii ette nähtud, ei kuulu arestimismääruse alusel arestimisele
summad, mis on vajalikud, et tagada füüsilisest isikust kostjale ja tema perele
elatis või võimaldada juriidilisest isikust kostjal jätkata oma tavapärast
äritegevust.
2.           Liikmesriigid teatavad
komisjonile eeskirjadest, mida tuleb siseriikliku õiguse kohaselt sellises
olukorras kohaldada, sealhulgas sellest, millised pangakontol hoitavad summad
või saadaoleva tulu liigid arestimisele ei kuulu.
3.           Selles ulatuses, mil lõikes 1
osutatud summa saab kindlaks määrata kostjalt täiendavat teavet saamata, määrab
täitmise liikmesriigi pädev asutus kõnealuse summa kindlaks pärast Euroopa
arestimismääruse saamist ja teatab pangale, et pärast arestimismääruse täitmist
peab see summa jääma kostja käsutusse.
4.           Lõikes 1 osutatud summa
kindlaksmääramisel kohaldab pädev asutus selle liikmesriigi õigust, kes on ta
pädevaks asutuseks määranud, isegi kui kostja alaline elukoht on teises liikmesriigis.
Artikkel 33
Konkureerivate võlausaldajate järjestamine
Euroopa arestimismäärus pannakse järjestuses
samale järjekohale nagu pangakonto asukoha liikmesriigi õigusega ette nähtud
samaväärse mõjuga juriidilised dokumendid. Liikmesriigid teatavad komisjonile
samaväärsetest juriidilistest dokumentidest ja nende puhul järjestuses
kasutatavast järjekohtadest vastavalt artiklile 48.
4. peatükk
Euroopa arestimismääruse vastu kasutatavad õiguskaitsevahendid
Artikkel 34
Õiguskaitsevahendid, mida kostja saab kasutada päritoluliikmesriigis
1.           Kui Euroopa arestimismäärus
on tehtud vastavalt 2. peatüki 1. jaole, võib kostja taotleda
a)      Euroopa arestimismääruse läbivaatamist
põhjusel, et artiklites 2, 6 ja 7 sätestatud arestimismääruse
tegemiseleesitatavad nõudmised ei ole täidetud;
b)      Euroopa arestimismääruse läbivaatamist
põhjusel, et hageja ei ole artiklis 13 osutatud tähtaja jooksul algatanud
menetlust asja sisuliseks arutamiseks;
2.           Läbivaatamise taotlus tuleb
esitada viivitamata ja igal juhul 45 päeva jooksul alates päevast, mil kostjat
arestimismääruse sisust tegelikult teavitati ja tal oli võimalus sellele
reageerida, välja arvatud lõike 1 punkti b kohase läbivaatamise puhul.
3.           Läbivaatamise taotlus
esitatakse arestimismääruse teinud kohtule. Taotlus esitatakse IV lisas
sätestatud vormil mis tahes sidevahendi kaudu, sh elektrooniliselt.
4.           Taotlus toimetatakse hagejale
kätte vastavalt dokumentide kättetoimetamise suhtes kohaldatavatele
eeskirjadele.
5.           Kui läbivaatamine on
õigustatud ühel lõikes 1 sätestatud põhjustest, teeb kohus otsuse Euroopa
arestimismääruse tühistamise või muutmise kohta hiljemalt 30 kalendripäeva
jooksul pärast taotluse hagejale kättetoimetamist.
6.           Arestimismääruse tühistamise
või muutmise otsus pööratakse viivitamata täitmisele, olenemata artikli 37
kohastest mis tahes kaebustest, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab, et
hageja huvide kaitsmiseks pööratakse täitmisele alles lõplik otsus.
7.           Otsus toimetatakse
viivitamata kätte asjaomasele pangale või asjaomastele pankadele, kes täidab
või kes täidavad otsuse kohe pärast selle kättesaamist, vabastades arestitud
summa kas täielikult või osaliselt. Otsus toimetatakse dokumentide
kättetoimetamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt viivitamata kätte ka
hagejale.
Artikkel 35
Õiguskaitsevahendid, mida kostja saab kasutada täitmise liikmesriigis
1.           Kui Euroopa arestimismäärus
on tehtud vastavalt 2. peatüki 1. või 2. jaole, võib kostja taotleda
a)      arestimismääruse täitmise piiramist
põhjusel, et teatavad pangakontol olevad summad ei kuulu pangakonto asukoha
liikmesriigi õiguse kohaselt arestimisele ja pädev asutus ei ole kõnealuseid
summasid vastavalt artiklile 32 arvesse võtnud või ei ole neid õigesti arvesse
võtnud;
b)      arestimismääruse täitmise lõpetamist
põhjusel, et
i)        täitmise liikmesriigis on tehtud
kohtuotsus, millega jäeti rahuldamata nõue, mille täitmist soovib hageja
arestimismäärusega tagada, või
ii)       arestitud pangakonto ei kuulu
arestimisele pangakonto asukoha liikmesriigi õiguse kohaselt, mis käsitleb
puutumatust täitemeetmete suhtes.
2.           Kui arestimismäärus on tehtud
vastavalt 2. peatüki 1. jaole, on kostjal õigus taotleda selle tühistamist
põhjusel, et hageja ei ole artiklis 13 osutatud tähtaja jooksul algatanud
menetlust asja sisuliseks arutamiseks.
3.           Kui arestimismäärus on tehtud
vastavalt 2. peatüki 2. jaole, võib kostja taotleda
i)       arestimismääruse tühistamist põhjusel,
et kohtuotsus, kohtulahend või ametlik juriidiline dokument on
päritoluliikmesriigis tühistatud;
ii)       arestimismääruse täitmise peatamist
põhjusel, et kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi
täitmisele pööratavus on päritoluliikmesriigis peatatud.
4.           Läbivaatamise taotlus tuleb
esitada viivitamata ja igal juhul 45 päeva jooksul alates päevast, mil kostjat
arestimismääruse sisust tegelikult teavitati ja tal oli võimalus sellele
reageerida, välja arvatud lõike 2 kohase läbivaatamise puhul.
5.           Taotlus esitatakse täitmise
liikmesriigi pädevale kohtule, kellest liikmesriik on teatanud vastavalt
artiklile 49. Taotlus esitatakse IV lisas sätestatud vormil kas paberil või mis
tahes muu sidevahendi abil, sh elektrooniliselt.
6.           Taotlus toimetatakse hagejale
kätte vastavalt dokumentide kättetoimetamise suhtes kohaldatavatele
eeskirjadele.
7.           Kui taotlus on põhjendatud,
teeb kohus otsuse Euroopa arestimismääruse tühistamise või muutmise kohta
hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast taotluse hagejale kättetoimetamist.
8.           Arestimismääruse tühistamise
või muutmise otsus pööratakse viivitamata täitmisele, olenemata kõigist artikli
37 kohastest mis tahes kaebustest, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab, et
hageja huvide kaitsmiseks pööratakse täitmisele alles lõplik otsus.
Artikkel 36
Õiguskaitsevahendid, mida kostja saab kasutada liikmesriigis, kus on tema
alaline elukoht
Kui kostja on tarbija, töötaja või
kindlustatud isik, võib ta artiklite 34 ja 35 kohase läbivaatamise taotluse
esitada ka oma elukohaliikmesriigi pädevale kohtule, kellest tuleb komisjonile
teatada vastavalt artiklile 49.
Artikkel 37
Edasikaebamise õigus
Artikli 34, 35 või 36 kohase otsuse edasi
kaebamise õigust reguleerib siseriiklik õigus.
Artikkel 38
Õigus esitada alternatiivne tagatis
1.           Täitmise liikmesriigi pädev
asutus lõpetab Euroopa arestimismääruse täitmise, kui kostja esitab talle
hageja õiguste tagamise alternatiivina tagatisdeposiidi lõike 2 kohaselt
kindlaksmääratud summa ulatuses või samaväärse garantii, sh pangagarantii.
2.           Euroopa arestimismääruse
täitmise lõpetamiseks vajaliku tagatise suurus täpsustatakse arestimismääruses.

Artikkel 39
Kolmanda isiku õigus
Kolmandal isikul on õigus vaidlustada Euroopa
arestimismäärus päritoluliikmesriigi või täitmise liikmesriigi kohtus selles
ulatuses, mil arestimismäärus või selle täitmine kahjustab tema õigusi.
Artikkel 40
Euroopa arestimismääruse muutmine või tühistamine
Ilma et see piiraks kostja artiklites 34, 35
ja 36 sätestatud õigusi, võib kumbki pool igal ajal taotleda arestimismääruse
teinud kohtult Euroopa arestimismääruse muutmist või tühistamist põhjusel, et
arestimismääruse tegemise asjaolud on vahepeal muutunud, sh nõue, mille
täitmise tagamiseks arestimismäärust taotleti, on jäetud sisulise kohtuotsusega
rahuldamata, või kostja on nõude tasunud.
5. peatükk
Üldsätted
Artikkel 41
Poolte esindamine
Käesoleva määruse kohases Euroopa
arestimismääruse tegemise menetluses ei ole advokaadi- või juristipoolne
esindamine kohustuslik.
Artikkel 42
Kohtuvaidluse kaotanud poole kantavad kulud
1.           Menetluse kulud kannab
kohtuvaidluse kaotanud pool. Kohus ei mõista siiski võitnud poole kasuks välja
põhjendamatuid või nõudega ebaproportsionaalseid kulusid.
2.           Kui Euroopa arestimismäärus
on tehtud vastavalt 2. peatüki 1. jaole, mõistab menetluskulud välja asja
sisuliselt arutanud kohus või artikli 34 lõike 1 punkti b või artikli 35 lõike
2 kohaselt arestimismääruse tühistanud kohus.
3.           Kui Euroopa arestimismäärus
on tehtud vastavalt 2. peatüki 2. jaole, määrab kulud kindlaks pädev asutus,
kes pöörab täitmisele kohtuotsuse, ametliku juriidilise dokumendi või
kohtulahendi, mille alusel arestimismäärus tehti.
Artikkel 43
Kohtukulud
1.           Euroopa arestimismääruse
saamisega seotud kohtukulud ei tohi olla suuremad kui siseriikliku õigusega
ette nähtud samaväärse meetme saamisega seotud kulud, need ei tohi olla nõude
summaga võrreldes ebaproportsionaalsed ega heidutada hagejat menetlust kasutamast.

2.           Liikmesriigid teatavad
komisjonile kohaldatavatest kohtukuludest vastavalt artiklile 49.
Artikkel 44
Tähtajad
Kui kohus, arestimismäärusi tegev asutus või
pädev asutus ei suuda erandlikel asjaoludel artikli 21 lõigetes 3 ja 4, artikli
24 lõike 3 punktis c, artikli 27 lõikes 1, artikli 34 lõigetes 5 ja 7 ning
artikli 35 lõikes 8 sätestatud tähtaegadest kinni pidada, võtab kohus või
asutus kõnealuste sätetega ette nähtud meetmed nii kiiresti kui võimalik. Poole
taotlusel peab kohus või asutus erandlikke asjaolusid põhjendama.
Artikkel 45
Seos siseriikliku menetlusõigusega
Kõiki menetlusküsimusi, mida käesolevas
määruses eraldi ei käsitleta, reguleerib siseriiklik õigus.
Artikkel 46
Seos muude õigusaktidega
1.           Ilma et see piiraks artiklite
24, 25 ja 27 kohaldamist, ei piira käesolev määrus määruse (EÜ) nr 1393/2007
kohaldamist.
2.           Käesolev määrus ei piira
nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001[29]
kohaldamist.
3.           Käesolev määrus ei piira
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist.
Artikkel 47
Tõlkimise ja translitereerimise nõue
1.           Juhul kui käesoleva määruse
kohaselt on nõutav transliteratsioon või tõlge, tehakse transliteratsioon või
tõlge asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või kui kõnealuses liikmesriigis
on mitu ametlikku keelt, siis täitmise kohas toimuvate kohtumenetluste
ametlikku keelde või ühte kohtumenetluste ametlikest keeltest vastavalt
kõnealuse liikmesriigi õigusele.
2.           Artikli 8 lõikes 1, artikli
15 lõikes 1, artikli 21 lõikes 2, artikli 24 lõike 3 punkti b alapunktides ii
ja iii ning punktis d, artikli 27 lõikes 1 ja artikli 34 lõikes 3 osutatud
vormid või muud dokumendid, mille pooled peavad esitama vastavalt artikli 8
lõikele 2 ning artiklitele 34, 35 ja 36, võib translitereerida või tõlkida ka
mõnesse muusse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelde, mille
aktsepteerimisest on asjaomane liikmesriik teatanud.
3.           Kõik käesoleva määruse
kohased tõlked peab tegema isik, kes on selleks pädev ühes liikmesriigis.
Artikkel 48
Liikmesriikide esitatav teave
1.           Hiljemalt __________ [12 kuud
pärast käesoleva määruse jõustumist] edastavad liikmesriigid komisjonile
järgmise teabe
a)      asutus, kes on pädev tegema Euroopa
arestimismäärusi vastavalt artikli 14 lõikele 2;
b)      siseriikliku õiguse kohased teabe
hankimise viisid vastavalt artikli 17 lõikele 4;
c)      kohus, kellele saab esitada kaebuse
otsuse peale keelduda Euroopa arestimismääruse tegemisest vastavalt artiklile
22;
d)      asutus, kes on pädev täitma Euroopa
arestimismäärust vastavalt 3. peatükile;
e)      millises ulatuses võib arestida
ühiskontot või volituse alusel kasutatavat kontot siseriikliku õiguse alusel
vastavalt artiklile 29;
f)       arestimisele mittekuuluvate summade
suhtes kohaldatavad siseriikliku õiguse kohased eeskirjad vastavalt artiklile
32;
g)      ühtsed kindlaksmääratud panga ja pädeva
asutuse tasud vastavalt artiklitele 30 ja 31;
h)      Euroopa arestimismäärusega samaväärsete
siseriikliku õiguse kohaste kaitsemeetmete puhul järjestuses kohaldatavad
järjekohad vastavalt artiklile 33;
i)       täitmise liikmesriigi pädevad kohtud,
kellele võib esitada arestimismääruse läbivaatamise taotluse vastavalt artikli
34 lõikele 3 või artiklile 36;
j)       Euroopa arestimismääruse tegemisega
seotud kohtukulud vastavalt artiklile 44;
k)      dokumentide tõlkimisel aktsepteeritavad
keeled vastavalt artiklile 47.
2.           Liikmesriigid teatavad
viivitamata komisjonile kõikidest lõikes 1 sätestatud teabe muutustest.
3.           Komisjon teeb talle käesoleva
artikli kohaselt edastatud teabe avalikult kättesaadavaks kõikide asjakohaste
vahendite abil, kasutades eelkõige otsusega 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja
kaubandusasju käsitlevat Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku.
Artikkel 49
Lisade muutmine
Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte lisade muutmiseks vastavalt artiklile 50.
Artikkel 50
Delegeeritud õigusaktid
1.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artiklis 50 osutatud
volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse
jõustumisest.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu
võivad artiklis 50 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Artikli 50 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealuse õigusakti Euroopa Parlamendile ja
nõukogule teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui nii
Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile
teatanud, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Seda tähtaega võib Euroopa
Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 51
Järelevalve ja läbivaatamine
1.           Komisjon esitab [viis aastat
pärast kohaldamise alguskuupäeva] Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
Aruanne sisaldab hinnangut Euroopa arestimismääruse menetluse toimimise ja
arestimismääruste täitmise kohta liikmesriikides.
2.           Aruandele lisatakse vajaduse
korral käesoleva määruse kohandamise ettepanekud.
3.           Liikmesriigid koguvad ja
edastavad komisjonile järgmise teabe:
a)      Euroopa arestimismääruse taotluste arv,
juhtumite arv, mille puhul arestimismäärus tehti, ja iga arestimismäärusega
hõlmatud summa ning
b)      artiklite 34, 35 ja 36 kohaste
arestimismääruse läbivaatamise taotluste arv ja nende menetluste tulemused.
6. peatükk
Lõppsätted
Artikkel 52
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Seda kohaldatakse alates [24 kuud pärast
jõustumist], välja arvatud artikkel 48, mida kohaldatakse alates [12 kuud
pärast jõustumist].
[…],
Euroopa Parlamendi nimel                           nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 LISA I
EUROOPA PANGAKONTO ARESTIMISE MÄÄRUS
TAOTLUSVORM
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XXX (millega
luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest
sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 8 lõige 1 ja artikli 15
lõige 1)
Täidab kohus
Kohtuasja number:
Kohtusse saabunud:  ___/___/_____
TÄHTIS TEAVE
PALUN LUGEGE IGA PUNKTI ALGUSES ESITATUD JUHISED − NEED ON TEILE ABIKS
KÄESOLEVA TAOTLUSVORMI TÄITMISEL!
Keel
Täitke käesolev vorm selle kohtu keeles,
kellele Te taotluse esitate. Vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu
institutsioonide ametlikes keeltes Euroopa justiitsatlase veebisaidil http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm.
See veebisait võib olla abiks vormi täitmisel nõutud keeles.
Tõendavad
dokumendid
Pange
tähele, et taotlusvormile tuleb lisada kõik vajalikud tõendavad dokumendid või
tõendid, nagu leping, arved, pooltevaheline kirjavahetus jms.
Taotlusvormi ja vajaduse korral tõendavate
dokumentide koopiad toimetatakse kostjale kätte pärast seda, kui pank on
Euroopa pangakonto arestimise määruse täitnud. Kostjal on võimalus taotleda
Euroopa arestimismääruse läbivaatamist.
1. Kohus

Märkige siia lahtrisse kohus, kellele Te oma nõude
esitate. 5. lahtris on esitatud võimalike kohtualluvuse aluste mitteammendav
loetelu.
1.1. Nimi:
1.2. Tänav ja majanumber / nimekasti number:
1.3. Linn ja sihtnumber:
1.4. Liikmesriik:
Austria (AT) □ Belgia (BE) □ Bulgaaria (BU) □ Küpros
(CY) □ Tšehhi Vabariik (CZ) □ Saksamaa (DE) □ Eesti (EE)
□ Kreeka (EL) □ Hispaania (ES) □ Soome (FI) □
Prantsusmaa (FR) □ Ungari (HU) □ Iirimaa (IE) □ Itaalia (IT)
□ Leedu (LT) □ Luksemburg (LU) □ Läti (LV) □ Malta (MT)
□ Madalmaad (NL) □ Poola (PL) □ Portugal (PT) □
Rumeenia (RO) □ Rootsi (SE) □ Sloveenia (SI) □ Slovakkia (SK)
□ Ühendkuningriik (UK) □
2. Hageja
Märkige siia lahtrisse enda kui hageja ja esindaja olemasolu korral ka
oma esindaja andmed. Pange tähele, et teie esindamine advokaadi või juristi
poolt ei ole kohustuslik. Mõnes riigis ei pruugi nimekasti numbri esitamisest
aadressina piisata ja seepärast peaksite lisama tänava nime, majanumbri ja
sihtnumbri. Vastasel juhul võib dokument jääda kätte toimetamata.
„Muude andmete” all võib esitada teavet, mis
aitab Teid tuvastada, näiteks Teie sünniaeg, isikukood või ettevõtte
registrikood.
2.1. Perekonnanimi, eesnimi / ettevõtte
või organisatsiooni nimi:
2.2. Tänav ja majanumber / nimekasti number:
2.3. Linn ja sihtnumber:
2.4. Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud
riigikood):
2.5. Telefoninumber[30]:
2.6. E-posti aadress[31]:
2.7. Esindaja olemasolu korral hageja esindaja nimi ja tema kontaktandmed*:
2.8. Muud andmed*:
3.
Kostja

Märkige siia lahtrisse kostja andmed ja juhul kui need
on Teile teada, siis ka tema esindaja andmed. Pange tähele, et kostja
esindamine advokaadi või juristi poolt ei ole kohustuslik.
Mõnes riigis ei pruugi nimekasti numbri
esitamisest aadressina piisata ja seepärast peaksite lisama tänava nime,
majanumbri ja sihtnumbri. Vastasel juhul võib dokument jääda kätte toimetamata.
Kui Te ei tea kõiki andmeid, mis ei ole tähistatud
märkega „ei ole kohustuslik” (*), peate te esitama 4. lahtris lisateavet.
3.1. Perekonnanimi, eesnimi, (olemasolu
korral teised eesnimed*) / ettevõtte või organisatsiooni nimi:
3.2. Tänav ja majanumber / nimekasti number:
3.3. Linn ja sihtnumber:
3.4. Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud
riigikood):
3.5. Telefoninumber*:
3.6. E-posti aadress*:
3.7. Kostja esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on teada)*:
4.
Kostja pangakonto andmed
Et hoida
kokku aega ja kulusid, on tähtis esitada kostja pangakonto kohta võimalikult
palju teavet. Kui Te saate esitada ainult punktis 4.1 nõutud teabe, võib
pangakonto asukoha liikmesriigi (liikmesriikide) pädev asutus püüda hankida
pankadelt või olemasolevatest avalikest registritest lisateavet. Selline
menetlus võtab aga aega ja Teilt võidakse teabe eest tasu nõuda.
Kui Te soovite arestida rohkem kui ühe
pangakonto, kasutage lisalehti.
4.1. Liikmesriik, kus pangakonto asub
(märkige punktis 1 esitatud riigikood)
4.2. Panga nimi
4.3. Panga peakontori aadress: tänav ja
majanumber / nimekasti number, linn ja sihtnumber / riik
4.4. Pangakonto number
4.5. Panga telefoninumber/faksinumber*:
4.6. Muud andmed pangakonto liigi kohta*:

Kui Te teate ainult riiki, kus pangakonto
asub (4.1), kuid ei tea kostja täielikku aadressi (eespool punktid 3.2 ja 3.3),
peate Te esitama järgmise lisateabe (vähemalt üks järgmistest):
4.7. Kui kostja on füüsiline isik, siis:
4.7.1. Kostja sünniaeg:
4.7.2. Kostja isikukood:
4.7.3. Kostja passi number:
4.8. Kui kostja on juriidiline isik, siis
tema äriregistri kood:
5. Kohtualluvus
Kas Teie kasuks on juba tehtud kohtuotsus,
ametlik juriidiline dokument või kohtulahend kostja vastu?
 Jah || ¨
 Ei || ¨
Kui „jah”, jätkake 6. lahtriga.
Kui „ei”, märkige siia lahtrisse järgmine teave
ja jätkake seejärel 7. lahtriga.

Taotlus tuleb esitada kohtule, kelle pädevusse kuulub selle läbivaatamine.
Euroopa pangakonto arestimise määruse tegemine kuulub selle kohtu pädevusse,
kes on vastavalt Euroopa Liidu asjaomastes õigusaktides sätestatud eeskirjadele
pädev asja sisuliselt arutama. Teave kohtualluvuse eeskirjade kohta on
avaldatud Euroopa justiitsatlase veebisaidil http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm.
Euroopa pangakonto arestimise määrust saab taotleda ka otse pangakonto asukoha
liikmesriigis.
Käesolevas
punktis on esitatud võimalike kohtualluvuse aluste mitteammendav loetelu
vastavalt eespool nimetatud määrusele.
Kasutatud
õigustermineid on selgitatud veebisaidil http://ec.europa.eu/civiljustice/glossary/glossary_et.htm.
 5. Millistel alustel valisite kohtualluvuse? ||
 5.1. Kostja alaline elu- või asukoht || ¨
 5.2. Lepingu täitmise koht || ¨
 5.3. Kahju tekitanud sündmuse toimumise koht || ¨
 5.4. Kohus on valitud poolte kokkuleppel || ¨
 5.5. Arestitava pangakonto asukoht || ¨
 5.6. Muu (täpsustage)
6.
Kehtiv kohtuotsus, kohtulahend või ametlik juriidiline dokument

 6.1. Kohtu või muu asutuse nimi: 6.2. Kohtuotsuse kuupäev: 6.3. Vääring: □ Euro (EUR) □ Bulgaaria leev (BGN) □ Tšehhi kroon (CZK) □ Ungari forint (HUF) □ Leedu litt (LTL) □ Läti latt (LVL) □ Poola zlott (PLN) □ naelsterling (GBP) □ Rumeenia leu (RON) □ Rootsi kroon (SEK) □ Muu (palun märkige ISO kood): 6.4. Summa, mille kostja peab hagejale kohtuotsuse kohaselt maksma 6.4.1. Põhisumma: 6.4.2. Kohtuotsusega määratud intress: –      Summa:_____       või –      intressimäär … %. Intressi arvutatakse alates … (pp/kk/aaaa) kuni … (pp/kk/aaaa). □ Intressi arvutatakse alates kohtuotsuse kuupäevast: –      intressimäär … %. 6.4.3. Kas kulud kannab kostja □ Ei □ Jah. Palun täpsustage, millised kulud, ja märkige nende summa (sissenõutavad või kantud kulud). □ Kohtukulud: … □ Advokaadi või juristi tasu: …. □ Dokumentide kättetoimetamise kulud: … □ Muu: … 6.5. Kinnitan, et kohtuotsus, ametlik juriidiline dokument või kohtulahend ei ole veel täidetud.           □ Jah 6.6. Kas kohtuotsus, ametlik juriidiline dokument või kohtulahend on täitmise liikmesriigis seaduse kohaselt täitmisele pööratav või on seal (täitmismäärusega) täitmisele pööratavaks kuulutatud? □ Ei – jätkake 8. lahtriga. □ Jah – palun lisage             □ vastavalt kohaldatavale Euroopa Liidu õigusaktile kohtu või pädeva asutuse väljastatud tõend täitmise kohta või             □ täitmismäärus ja jätkake 9. lahtriga.   ||
7. Nõude
summa ja alused (ei täideta, kui on täidetud punkt
6)

Euroopa pangakonto arestimise määruse saab
teha, kui Te esitate asjaomased faktid, mille tõenduseks on lisatud asjaomased
tõendid, et kohus saaks veenduda, et Teie nõue kostja vastu näib olevat põhjendatud
summas, milles Te selle rahuldamist arestimismäärusega taotlete.
7.1. Nõude põhisumma:
7.2. Intressi summa:
7.2.1. Kuni kohaldamise kuupäevani arvutatud intress:
7.2.2. Intressimäär …%
7.3. Kostja vastu nõude esitamise alused:
7.4. Tõendite loetelu (lisatud kirjalikud tõendid):
8. Euroopa pangakonto arestimise määruse
tegemise vajaduse põhjused (ei täideta, kui punktis
6.5 esitatud küsimusele on vastatud „jah”):
Euroopa pangakonto arestimise määrus tehakse
ainult siis, kui Te esitate asjaomased faktid selle kohta, et kostja vastu
tehtud või tehtava täitedokumendi täitmine võib nurjuda või olla oluliselt
keerukam, eelkõige seetõttu, et valitseb oht, et kostja võib arestitaval
pangakontol või pangakontodel olevad varad kõrvaldada, mujale viia või peita.
8.1. Kas valitseb oht, et kostja võib pangakontol
olevad varad kõrvaldada, mujale viia või peita? Kui jah, siis esitage täiendav
teave olukorra kohta:
8.2. Kas valitseb mõni muu eespool käesoleva lahtri kohal asuvas tekstis
nimetatud oht? Kui jah, siis esitage täiendav teave:
8.3. Tõendite loetelu (lisatud kirjalikud tõendid):
9. Muud kohtud, kellele on esitatud
kaitsemeetmete taotlus

Te peate avaldama teabe selle kohta, kas olete
taotlenud muult kohtult kaitsemeetmete võtmist sama kostja vastu samade õiguste
tagamiseks ning hoidma Euroopa pangakonto arestimise määruse taotluse saanud
kohut kursis muude tehtud Euroopa pangakonto arestimise määruste või võetud
siseriikliku õiguse kohaste kaitsemeetmetega.

9.1. Euroopa pangakonto arestimise määruse taotlused
9.1.1. Kohtu nimi:
9.1.2. Kohtu aadress:
9.1.3. Taotluse viitenumber:
9.1.4. Kas nõude summa on siin taotletavaga sama?
□ Jah. □ Ei. Kui „ei”, siis märkige teises taotluses nõutud
summa ja vääring:
9.2. Siseriiklike kaitsemeetmete taotlused
9.2.1. Kohtu nimi:
9.2.2. Kohtu aadress:
9.2.3. Taotluse viitenumber:
9.1.4. Kas nõude summa on siin taotletavaga sama?
□ Jah. □ Ei. Kui „ei”, siis märkige teises taotluses nõutud
summa ja vääring:
10.
Kuupäev ja allkiri

Palun
kirjutage taotluse viimasele lehele selgelt oma nimi, allkiri ja taotluse
kuupäev.
Taotlen, et kohus teeks minu nõude alusel kostja
vastu Euroopa pangakonto arestimise määruse.
Kinnitan, et esitatud teave on mulle teadaolevalt
tõene ja esitatud heas usus.
Koht:
Kuupäev:          ___/___/_____
Nimi ja allkiri:
Käesolevale
taotlusele lisatud dokumentide loetelu:

II LISA
EUROOPA
PANGAKONTO ARESTIMISE MÄÄRUS
(Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr XXX (millega luuakse Euroopa
pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist
tsiviil- ja kaubandusasjades) artikkel 21)
1.         Arestimismääruse
teinud kohus
1.1       Nimi:
1.2       Aadress:
1.3       Tänav ja majanumber / nimekasti
number:
1.4       Asula ja sihtnumber:
1.5       Liikmesriik
AT □ BE □ BU □ CY □ CZ
□ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU
□ IE □ IT □ LT □ LU □ LV □ MT □ NL
□ PL □ PT □ RO □ SE □ SI □ SK □ UK
□
1.6       Tel/faks/e-post:
2.         Hageja

2.1.      Perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed)
/ ettevõtte või organisatsiooni nimi:
2.2.      Aadress:
2.2.1.   Tänav ja majanumber / nimekasti
number:
2.2.2.   Asula ja sihtnumber:
2.2.3.   Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud riigikood):
3.         Kostja
3.1.      Perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed)
/ ettevõtte või organisatsiooni nimi:
3.2.      Aadress:
3.2.1.   Tänav ja majanumber / nimekasti
number:
3.2.2.   Asula ja sihtnumber:
3.2.3.   Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud riigikood):
4.         Kuupäev ja Euroopa pangakonto
arestimise määruse viitenumber
4.1.      Kuupäev
4.2.      Arestimismääruse viitenumber
5.         Arestitavad pangakontod
Kohus on teinud määruse järgmiste kostjale
kuuluvate pangakontode arestimiseks punktis 6.5 märgitud summa ulatuses:
5.1.      Teave esimese arestitava pangakonto
kohta
5.1.1.   Liikmesriik, kus pangakonto asub
(märkige punktis 1 esitatud riigikood):
5.1.2.   Panga nimi ja aadress:
5.1.3.   Pangakonto number:
5.2.      Teave teise arestitava pangakonto
kohta:
5.2.1.   Liikmesriik, kus pangakonto asub:
5.2.2.   Panga nimi ja aadress:
5.2.3.   Pangakonto number:
(täiendavate kontode jaoks kasutage eraldi lehti)
Kui tuleb arestida mitu pangakontot, on hageja
kohustatud vabastama mis tahes arestitud summad, mis ületavad punktis 6.5
märgitud summat (artikli 28 lõige 2).
MÄRKUS: kui hageja teab ainult seda, millises
liikmesriigis pangakonto asub, saab käesoleva arestimismääruse täitmisele
pöörata ainult juhul, kui täitmise liikmesriigi pädev asutus on hankinud
vajaliku teabe.
6.         Arestitav summa
6.1.      Vääring
□ Euro (EUR) Bulgaaria leev (BGN)
□ Tšehhi kroon (CZK) □ Eesti kroon (EEK) □ Ungari forint
(HUF) □ Leedu litt (LTL) □ Läti latt (LVL) □ Poola zlott
(PLN) □ naelsterling (GBP) □ Rumeenia leu (RON) □ Rootsi
kroon (SEK) □ Muu
(palun märkige ISO kood):
6.2.      Põhisumma:
6.3.      Intress:
6.4.      Kulud (mõistetud välja
kohtuotsusega):
6.5.      Arestitav summa kokku:
7.         Tagatis
7.1.      Kas hageja peab esitama tagatise?
□ Ei
□ Jah, järgmise summa ulatuses:
Vääring
□ Euro (EUR) □ Bulgaaria leev
(BGN) □ Tšehhi kroon (CZK) □ Eesti kroon (EEK) □ Ungari
forint (HUF) □ Leedu litt (LTL) □ Läti latt (LVL) □ Poola
zlott (PLN) □ naelsterling (GBP) □ Rumeenia leu (RON) □
Rootsi kroon (SEK) □ Muu (palun märkige ISO kood):
7.2       Täitmine lõpetatakse, kui kostja
esitab tagatise järgmise summa ulatuses:
8.         Kulud
8.1.      Vääring
□ Euro (EUR) □ Bulgaaria leev
(BGN) □ Tšehhi kroon (CZK) □ Eesti kroon (EEK) □ Ungari
forint (HUF) □ Leedu litt (LTL) □ Läti latt (LVL) □ Poola
zlott (PLN) □ naelsterling (GBP) □ Rumeenia leu (RON) □
Rootsi kroon (SEK) □ Muu (palun märkige ISO kood):
8.2.      Kas kostja peab kandma täielikult
või osaliselt menetluse kulud?
□ Ei
□ Jah. Täpsustage, millised kulud ja
märkige summa (sissenõutavad või kantud kulud).
            □ Kohtukulud: …
□ Advokaadi või juristi tasu: ….
□ Dokumentide kättetoimetamise kulud: …
□ Muu: …
9.
Arestimismääruse kehtivusaeg
Arestimismäärus muutub tühistatavaks, kui
hageja ei algata sisulist kohtumenetlust …………..(kuupäevaks) [30 päeva
arestimismääruse tegemise kuupäevast][32]
Koht ……………….  Kuupäev
………………………..
……………………………..
Allkiri ja/või pitser
III LISA
Panga kinnitus
Teave pädevale asutusele ja
hagejale Euroopa pangakonto arestimise määruse alusel arestitud vahendite kohta
(Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr XXX (millega luuakse Euroopa
pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist
tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 27
lõige 1)
Käesolev teave saadetakse pädevale asutusele
ja hagejale turvalise elektroonilise sidevahendi või posti teel.

1.
Arestimismääruse teinud kohus
1.1.
Nimi:
1.2.
Aadress:
1.2.1.
Tänav ja majanumber / nimekasti number:
1.2.2.
Asula ja sihtnumber:
1.2.3.
Liikmesriik

AT □ BE □ BU □ CY □ CZ
□ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU
□ IE □ IT □ LT □ LU □ LV □ MT □ NL
□ PL □ PT □ RO □ SE □ SI □ SK □ UK
□
2.         Arestimismääruse teinud kohtu
Euroopa arestimismäärus
2.1.      Euroopa arestimismääruse
viitenumber:
2.2.      Arestitav summa kokku:
3.         Hageja
3.1.      Perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed)
/ ettevõtte või organisatsiooni nimi:
3.2.      Aadress:
3.2.1.   Tänav ja
majanumber / nimekasti number:
3.2.2.   Asula ja
sihtnumber:
3.2.3.   Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud riigikood):
3.3.      E-posti aadress:
4.         Kostja
4.1.      Perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed)
/ ettevõtte või organisatsiooni nimi:
4.2.      Aadress:
4.2.1.   Tänav ja
majanumber / nimekasti number:
4.2.2.   Asula ja
sihtnumber:
4.2.3.   Riik (kui on tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 1 esitatud riigikood):
5.         Arestitud vahendid
5.1.      Panga nimi:
5.2.      Panga aadress:
5.3.      Liikmesriik
(palun märkige punktis 1 esitatud riigikood)
5.4       Panga tel/faks/e-post:
5.5.      Arestitud
rahasumma:
Koht ……………….  Kuupäev
………………………..
……………………………..
Allkiri ja/või pitser
IV
LISA
LÄBIVAATAMISE TAOTLUS
(Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr XXX (millega luuakse Euroopa
pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist
tsiviil- ja kaubandusasjades) artiklid 34,
35 ja 36)
TÄHTIS TEAVE
Keel
Täitke käesolev vorm selle kohtu keeles, kellele Te
taotluse esitate. Vorm on kättesaadav kõikides Euroopa Liidu institutsioonide
ametlikes keeltes Euroopa justiitsatlase veebisaidil http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm.
See veebisait võib olla abiks vormi täitmisel nõutud keeles.

1.
taotleja
1.1.
Perekonnanimi ja eesnimi
(eesnimed) / ettevõtte või organisatsiooni nimi:
1.2.
Aadress:
1.2.1.
Tänav ja majanumber / nimekasti number:
1.2.2.
Asula ja sihtnumber:
1.2.3.
Riik (kui on
tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 2 esitatud riigikood):
2.
Euroopa pangakonto arestimise määruse teinud kohus
2.1.
Nimi:
2.2.
Aadress:
2.2.1.
Tänav ja majanumber / nimekasti number:
2.2.2.
Asula ja sihtnumber:
2.2.3.
Liikmesriik

AT □ BE □ BU □ CY □ CZ
□ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU
□ IE □ IT □ LT □ LU □ LV □ MT □ NL
□ PL □ PT □ RO □SE □ SI □ SK □ UK
□

3.
Euroopa pangakonto arestimise määrus:
3.1.
Kuupäev ja viitenumber:

3.2.      Arestitav summa kokku:

4.
Täitmise liikmesriik

Liikmesriik, kus arestimismäärus on täitmisele
pööratud (märkige punktis 2 esitatud
riigikood):

5.
Hageja
5.1.
Perekonnanimi ja eesnimi
(eesnimed) / ettevõtte või organisatsiooni nimi:
5.2.
Aadress:
5.2.1.
Tänav ja majanumber / nimekasti number:
5.2.2.
Asula ja sihtnumber:
5.2.3.
Riik (kui on
tegemist liikmesriigiga, siis märkige punktis 2 esitatud riigikood):

Läbivaatamise
taotlus
Enamasti tuleb
Euroopa pangakonto arestimise määruse läbivaatamise taotlus esitada
arestimismääruse teinud kohtule. Seda tuleb teha juhul, kui soovite esitada
mõne allpool punktis 6 loetletud vastuväite, eelkõige vastuväite nõude
olemasolu või summa või varade raiskamise ohu vastu.
Kui Te soovite
esitada mõne allpool punktis 7 loetletud vastuväite täitmismenetluse
vastu, eelkõige seoses arestimisele mittekuuluvate summadega, peate taotluse
esitama täitmise liikmesriigi kohtule.
Kui
arestimismäärus on tehtud Teie kui tarbija, töötaja või kindlustatud isiku
vastu, võite esitada selle läbivaatamise taotluse oma alalise elukoha
liikmesriigi pädevale kohtule. Sellisel juhul märgistage punktis 6 ja/või 7
nimetatud vastuväited, mida soovite esitada, ning tehke märge vastavasse kasti
punktis 8.

6.
arestimismääruse teinud kohtus läbivaatamise taotlus

NB! Kui Euroopa pangakonto arestimise määrus
on tehtud Teie vastu tehtud kehtiva kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku
juriidilise dokumendi alusel, on Teil õigus esitada üksnes punktides 6.1.1,
6.1.2 ja 6.2 loetletud vastuväited.
Esitan Euroopa arestimismääruse läbivaatamise
taotluse, sest (tehke märge vastavasse kasti)
6.1. Euroopa pangakonto arestimise määruse
tegemise tingimused ei ole täidetud, sest
6.1.1. □ Arestimismäärus ei ole hageja
nõude/kohtuotsuse suhtes kohaldatav (artikkel 2).
6.1.2. □ Arestimismääruse teinud kohtul
puudus selle tegemiseks pädevus (artikkel 6 või artikli 14 lõige 1).
6.1.3. □ Hageja nõue on alusetu (artikli
7 lõige 1), palun põhjendage:
6.1.4. □ Puudub pangakontol olevate
varade kõrvaldamise, mujale viimise või peitmise oht (artikli 7 lõige 2), palun
põhjendage:
6.2. □ 6.3. □ Hagejalt oleks
pidanud nõutama tagatist või suuremat tagatist kui kohus seda nõudis (palun
põhjendage):
6.4 □ Hageja ei ole algatanud menetlust
asja sisuliseks arutamiseks 30 päeva jooksul pärast arestimismääruse tegemise
kuupäeva või arestimismääruse teinud kohtu määratud lühema tähtaja jooksul.

7.
täitmise liikmesriigis läbivaatamise taotlus

NB! Kui Euroopa pangakonto arestimise määrus
on tehtud Teie vastu tehtud kehtiva kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku
juriidilise dokumendi alusel, ei ole Teil õigust esitada punktis 7.4 loetletud
vastuväiteid.
Esitan Euroopa arestimismääruse täitmise
läbivaatamise taotluse, sest (tehke märge vastavasse kasti)
7.1. Euroopa arestimismääruse täitmine on
vastuolus täitmise liikmesriigi õigusega, sest:
7.1.1. □ Kostjal on õigus sellele, et
teatav summa ei kuulu arestimisele, kuid nüüd on ka see summa või osa sellest
arestitud.
7.1.2. □ Kostja pangakonto ei kuulu
arestimisele seaduse kohaselt, mis käsitleb puutumatust täitemeetmete suhtes.
7.2. □ Euroopa arestimismääruse täitmine
tuleb lõpetada, sest täitmise liikmesriigis on tehtud kohtuotsus, millega jäeti
hageja nõue rahuldamata.
7.3. □ Euroopa arestimismäärus tuleb
tühistada, kuna kohtulahend või ametlik juriidiline dokument on
arestimismääruse teinud liikmesriigis tühistatud.
7.4. □ Hageja ei ole algatanud menetlust
asja sisuliseks arutamiseks 30 päeva jooksul pärast arestimismääruse tegemise
kuupäeva või arestimismääruse teinud kohtu määratud lühema tähtaja jooksul.
7.5. □ Euroopa arestimismääruse täitmine
tuleb peatada, kuna kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise
dokumendi täitmisele pööratavus on arestimismääruse teinud liikmesriigis
peatatud.

8.
kostja alalise elukoha liikmesriigis läbivaatamise taotlus

Euroopa pangakonto arestimise määrus on tehtud
minu kui
□ tarbija
□ töötaja
□ kindlustatud isiku
vastu.
Koht: …
Kuupäev
(pp/kk/aa):
Taotleja või
volitatud esindaja nimi
Kinnitan, et
esitatud teave on mulle teadaolevalt tõene ja esitatud heas usus.
Allkiri:
[1]               Vastu võetud Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 2009.
aasta kohtumisel.
[2]               KOM(2010) 171, 20.4.2010.
[3]               EÜT C 33, 31.1.1998, lk 3.
[4]               EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1.
[5]               EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
[6]               Ettepanek: määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise
kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud), KOM(2010) 748,
14.12.2010.
[7]               EP 10. mai 2011. aasta täiskogu. JURI dokument
2009/2169(INI), 16.2.2011, raportöör Arlene McCarthy (S-D/UK).
[8]               21. mai 1980. aasta otsus kohtuasjas 125/79: Denilauler.
[9]               Euroopa Ülemkogu 26. märtsi 2010. aasta kohtumisel
esitasid Euroopa Liidu juhid Euroopa 2020. aasta strateegia ELi
konkurentsivõime suurendamiseks ja majanduskasvu kiirendamiseks ning töökohtade
loomiseks, http://ec.europa.eu/europe2020/index_et.htm.
[10]             KOM(2006) 618.
[11]             „Kohtuotsuste täitmise tõhustamine Euroopa Liidus:
võlgniku varade läbipaistvus, pangakontode arestimine; ajutine täitmine ja
kaitsemeetmed”, http://ec.europa.eu/civiljustice/publications/docs/enforcement_judicial_decisions_180204_en.pdf.
[12]             „Study for an Impact Assessment on a draft legislative
proposal on the attachment of bank accounts” („Pangakontode arestimist
käsitleva õigusakti ettepaneku eelnõu mõjuhinnangu uuring”), CSES London, peagi
ilmuv.
[13]             Kaubandusvaidlused ja võlgade sissenõudmine teisest
riigist, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/2010/cross-border-debt-recovery/index_et.htm.
[14]             Määrusega (EÜ) nr 861/2007 loodud Euroopa väiksemate
kohtuvaidluste menetlus ja määrusega (EÜ) nr 1896/2006 loodud Euroopa
maksekäsumenetlus.
[15]             Komisjoni teatis KOM(2010) 573, 19.10.2010.
[16]             ELT C […], lk […].
[17]             EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1.
[18]             KOM(2006) 618.
[19]             ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[20]             ELT L 324, 10.12.2007, lk 79.
[21]             EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.
[22]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 319.
[23]             EÜT L 166, 11.6.1998, lk 47.
[24]             ELT L 145,
30.4.2004, lk 1.
[25]             ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.
[26]             EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
[27]             EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.
[28]             ELT L 324, 10.12.2007, lk 79.
[29]             EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
[30]             Ei ole kohustuslik.
[31]             Ei ole kohustuslik.
[32]             Kohaldatakse ainult juhul, kui arestimismäärus tehakse
enne sisulise kohtumenetluse algatamist.