				|

		52011PC0659

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas /* KOM/2011/0659 lõplik - 2011/0301 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

Eelarvepiirangute tingimustes on vaja
viivitamata leida uuenduslikke lahendusi, et suurendada erasäästude kaasamist
ja võtta kasutusele uusi taristuprojektide jaoks ette nähtud
rahastamisvahendeid eelkõige energia-, transpordi- ja IKT-sektoris. Kuna
taristuprojektide rahastamise võimalused on piiratud, tuleb laenude
rahastamiseks leida täiendavaid allikaid. Ärilise potentsiaaliga
taristuprojektide puhul tuleks üldjuhul kombineerida ELi vahendeid
kapitaliturgu ja pangandussektorit hõlmavate partnerlustega, kasutades selleks
eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) kui aluslepinguga loodud ELi
finantsorgani abi.
a) Euroopa 2020 projektivõlakirjade
algatus Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) raames
Euroopa Komisjon võttis 29. juunil 2011 vastu
ettepaneku, milles käsitletakse mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks
2014–2020. Üks oluline otsus oli luua transpordi-, energia- ja IKT taristute
rahaliseks toetamiseks ühine õigusraamistik – Euroopa Ühendamise Rahastu:
„Komisjon on otsustanud teha ettepaneku
luua Euroopa Ühendamise Rahastu, et kiirendada ELi vajadustele vastava taristu
arendamist. (…) Euroopa Ühendamise Rahastust rahastatakse eelnevalt kindlaks
määratud ja ELi huvide seisukohast prioriteetseid transpordi-, energia- ning
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristuid ning nii füüsilist kui ka
infotehnoloogia taristut, võttes arvesse säästva arengu kriteeriume.”[1]
Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist teeb
komisjon ettepaneku võtta vastu uus määrus Euroopa Ühendamise Rahastu loomise
kohta. Euroopa 2020 projektivõlakirjadest saab üks võlainstrumente, mida
Euroopa Ühendamise Rahastul on võimalik kasutada lisaks
omakapitaliinstrumentidele ja toetustele.
Rahastuga luuakse pikaajaline raamistik,
millega tagatakse energia-, transpordi- ja telekommunikatsiooniprojektide
õigeaegne ja tulemuslik väljatöötamine ning rakendamine. Taristuprojektide
prioritiseerimisvõimaluste tervikstrateegia[2]
pakub märkimisväärseid võimalusi erasektori rahaliste vahendite täiendavaks
kaasamiseks, edendades samas siseturu lõplikku väljakujundamist.
Finantsinstrumente on vaja selleks, et
vähendada takistusi laenu- ja omakapitalivahendite liikumisel.
Finantsinstrumentide põhieesmärk on suurendada ja hõlbustada erasektori
osalemist projektide rahastamisel. Samal ajal hoogustab taristuprojektidesse
tehtavate investeeringute suurenemine kriisijärgsete finantsturgude
ülemaailmset arengut, hoogustab majanduse elavdamist ning edendab
majanduskasvu. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusest saab Euroopa Ühendamise
Rahastu (2014–2020) riskijagamise vahendite lahutamatu osa. Rahastu raames
kasutatavaid finantsinstrumente võib laiendada ka muudele sektoritele, näiteks
sotsiaalne taristu, taastuvad energiaallikad või teatavad kosmoseprojektid,
tingimusel et need vastavad nõuetekohastele majanduslikele ja
finantskriteeriumidele ning et komisjon kutsub eri partnereid, sh
rahvusvahelisi finantsasutusi või avalikke teenuseid osutavaid liikmesriikide
finantsasutusi osalema 2013. aasta järgsete rahastamisvahendite rakendamises.
b) Euroopa 2020 projektivõlakirjade
algatuse katseetapp (2012–2013)
Aastateks 2012–2013 kavandatava katseetapi
peamine eesmärk on teha ettevalmistusi Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020)
raames rakendatava algatuse kasutusetapiks ning pakkuda taristuprojektidele
kohest toetust.
Seoses liikmesriikide eelarvepoliitika
karmistamisega on tekkinud oht, et ELile huvi pakkuvaid taristuprojekte ei
rakendada piisavalt kiiresti, et täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid
ning seega pidurdatakse ELi majanduse elavdamist ja majanduskasvu.
Peale selle
lühendasid pangad finantskriisi ajal tekkinud likviidsus- ja riskiprobleemide
tõttu laenude tagasimaksetähtaegu, tõstes samal ajal ka laenude hindu ning
suurendades taristuprojektide tagatisnõudeid. Ehkki pankade laenuturud näitavad
elavnemise märke, seisavad taristuprojektid ikka veel silmitsi tõsiste
raskustega pikaajalise laenuraha saamisel. See on suurendanud võlakirjaturgude
kui rahastamisallika võimalikku tähtsust. Siiski ei ole viimase paari aasta
jooksul avalike krediidikvaliteedi parandamise meetmete puudumise tõttu
emiteeritud ühtki üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T), üleeuroopalise
energiavõrgu (TEN-E) ega ka lairibavõrguga seotud projektivõlakirja. Nii kaua
kui taristuprojekte iseloomustavad sellised iseärasused ja riskid nagu uutele
aladele ehitamine, ebakindlus tulevaste kasumivoogude suhtes, piirkondlikud
aspektid (sh valitsemissektori kriisi ja piiriülese mõju tagajärjed), mis
raskendavad ja aeglustavad projektide ettevalmistamist ja rakendamist, ei paku
kõnealused projektid kapitalituru investoritele huvi.
Eespool esitatut
arvesse võttes ning selleks, et aidata kaasa ühtse turu väljakujunemisele
tehakse ettepanek käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse
katseetapp transpordi, energia ja IKT valdkonnas. Algatuse eesmärk on kaasata
investeeringuid sellistesse valdkondadesse, mis aitavad kiirendada
majanduskasvu ning luua töökohti. Kuna taristud nõuavad suuri ja kiireloomulisi
investeeringuid ning projektide ettevalmistamine on aeganõudev töö, tuleks
võtta viivitamatud meetmed rahaliste vahendite nappuse leevendamiseks ning
kasutada avaliku arutelu käigus tekkinud toetust investorite usalduse
suurendamiseks.
Euroopa 2020
projektivõlakirjade algatuse eesmärk on parandada krediidikvaliteeti, et
suurendada kapitaliturgude investorite huvi ning hõlbustada uue varaklassi,
taristu projektivõlakirjade loomist. Arvestades majanduse elavdamist ja
majanduskasvu stimuleerivate toetusmeetmete võtmist, tuleks algatus käivitada
ajal, mil kapitalituru investorid on hakanud otsima alternatiivseid võimalusi
pikaajalisteks ning stabiilset tulu toovateks investeeringuteks. Selleks et
tõhustada Euroopa Ühendamise Rahastu rahastamisvahendite rakendamist, on vaja
käivitada katseetapp, mis võimaldab optimeerida rahastu ülesehitust ning
suurendab investorite huvi 2013. aastale järgneva ajavahemiku suhtes.
Ehkki katseetapp
on nii mahu, eelarvevahendite kui ka toetatavate projektide arvu poolest
piiratud, loodetakse sellega mõjutada turukäitumist taristuprojektide
kapitaliturulaenudega rahastamise põhimõtte üldise tunnustamise suunas, tehes
sellega ettevalmistusi algatuse täiemahuliseks rakendamiseks ajavahemikul
2014–2020.
ELi osalemisest
saadav lisandväärtus tuleneb sellest, et kõnealuse algatuse kaudu saab vältida
turu killustatusega seotud probleeme, mis tekiksid algatuse rakendamisel
liikmesriigi tasandil. Algatus ei asenda pangalaene, vaid on pigem üks
lisavõimalus, millega pakutakse alternatiivset ning konkurentsivõimelist
pikaajalise laenuraha allikat taristuprojektide rahastamiseks. Vaatamata
erasektori üha suuremale kaasamisele ELi rahastamisvahendite kaudu jätkatakse
endiselt ka piiratud toetuste andmist nendele projektidele, mis ei ärata
erainvestorites piisavat huvi.
Katseetapis teeb
komisjon algatuse ülesehituse optimeerimiseks koostööd eelkõige EIPga, et
tagada algatuse võimalikult tõhus rakendamine pärast 2014. aastat. Katseetapis
omandatud kogemusi, mis võimaldavad investoritel ja projektisponsoritel tutvuda
projektivõlakirjade struktuuriga, võetakse nõuetekohaselt arvesse ka kõigi
edasiste algatuse puhul. Katseetapi pakutavate võimaluste täielikuks
ärakasutamiseks võib algatust kohaldada ka nende projektide suhtes, mis on
jõudnud juba refinantseerimisvõimalustega seotud pakkumismenetluse lõppetappi
kas ehitusperioodil või kohe pärast selle lõppu. Ehkki katseetapis toimub
algatuse rakendamine koostöös EIP-ga, püütakse 2013. aasta järgses etapis leida
projektide rakendamiseks ka teisi partnereid.
Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel
on EL ühe riskijagamise instrumendi (üleeuroopalise transpordivõrgu projektide
laenutagamisvahend (LGTT)) koostöös EIPga juba rakendanud. Algatusega seotud
riskijagamise tehnikad ja töömeetodid viiakse kooskõlla LGTT-ga ning algatuse
reguleerimisala laiendatakse energia- ja telekommunikatsioonisektorile. Nii
nagu LGTT puhul, kasutatakse ELi osalust ka selle algatuse puhul riskide
jagamiseks EIP-ga. Sarnasuse põhjal prognoositakse, et projektivõlakirjade algatuse
kordistav toime on 15–20.
Arvestades ajanappust palub komisjon Euroopa
Parlamendil ja nõukogul katseetappi käsitlev ettepanek vastu võtta nii kiiresti
kui võimalik.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE
TULEMUSED

2011. aasta 28. veebruaril käivitati algatuse
põhimõtteid käsitlev avalik arutelu. Peale selle arutati 2011. aasta 11.
aprillil toimunud konverentsil kavandatava algatuse eeliseid ja puudusi.
Konsultatsiooniperioodi lõpuks oli eri sektoritest laekunud rohkem kui 100
vastust .
Sidusrühmad toetavad projektivõlakirjade
algatust. Sidusrühmad andsid algatuse eesmärkide kohta positiivset tagasisidet
ja leidsid, et algatus parandab ja hõlbustab taristute finantseerimist, luues
laenukapitali allikana toimivad ja institutsioonilistele investoritele huvi
pakkuvad võlakirjaturud. Komisjoni soovitatud mehhanism ning kavandatav
krediidireiting A/A tunnistati asjakohaseks.
Sidusrühmad arvavad, et algatusel on
võrdlemisi soodne mõju rahastamiskuludele ja laenude tagasimaksetähtaegadele,
st kulud peaksid vähenema ja tagasimaksetähtajad hilisemaks muutuma ning ainult
2 % vastanutest olid seisukohal, et rahastamiskulud ei vähene; ülejäänud
leidsid, et mõju on halvemal juhul neutraalne ja parimal juhul positiivne.
Krediidikvaliteedi parandamise määra puhul
leidis enamik asjaomasele küsimusele vastanud sidusrühmadest, et
krediidikvaliteedi parandamise vahendid ei peaks ületama 20 % kõrgema
nõudeõiguse järguga võlgadest ning mõnede sidusrühmade arvates võiks kõnealune
näitaja asjaomaste sektorite (TEN-T, TEN-E, ja IKT) iseärasusi arvesse võttes
piirduda 10–20 %-ga. Peaaegu kõik sidusrühmad on seisukohal, et olulisemad
finantseeritavad projektid peaksid olema seotud kõnealuse kolme sektoriga.
Lisaks sellele leiab 1/4 sidusrühmadest, et algatus peaks hõlmama sotsiaalset
taristut ning 1/5 arvates võiks algatuse raames rahastada ka taastuvaid
energiaallikaid. Siiski ei kuulu eespool osutatud projektid TEN-T, TEN-E ega
IKT valdkonda ja nende kaasamist kaalutakse hilisemas etapis.
Lahkarvamusi esines üheainsa kontrolliva
kreeditori kaasamise küsimuses. Seepärast ei tee komisjon kõnealuses punktis
ettekirjutusi, vaid kutsub investoreid, projektide sponsoreid ja teisi
osalejaid üles otsima kõiki osapooli rahuldavaid lahendusi.
Üldiselt
positiivne tagasiside kinnitab seda, et komisjon ja EIP on tuvastanud olulise
turuvajaduse projektide rahastamise valdkonnas ning see peaks õige ülesehituse
puhul tagama algatusele edu.
Mõjuhinnangus märgiti ära ka mõningad
võimalikud õiguslikud takistused, mis võivad tekkida seoses hankemenetlust ja
kapitaliturge käsitlevate õigusaktidega. Komisjon jätkab eespool nimetatud
probleemide arutamist ja püüab vajaduse korral leida sobivaid lahendusi. Need
probleemid ei tohiks siiski takistada katseetapi rakendamist, ehkki nad võivad
seda aeglustada. Arvestades Euroopa projektivõlakirjade turul valitsevat
vaikust, rõhutasid sidusrühmad vajadust käivitada algatus nii ruttu kui
võimalik.
Kuna projektivõlakirju, mis kujutavad endast
taristu arendamiseks mõeldud sektoriüleseid instrumente, ei ole Euroopa tasemel
veel kasutusele võetud, võimaldab aastatel 2012–2013 rakendatav katseetapp
kontrollida kõnealuse instrumendi ülesehitust ning selle vastuvõttu turul, et
suurendada instrumendi tulemuslikkust Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020)
raames. Katseetapis keskendutakse juba lõppetappi jõudnud projektidele[3], et kiirendada rakendamist ning
hõlbustada projektiportfelli loomist. Selleks et koguda vajalikke kogemusi
2013. aasta järgse etapi kiireks rakendamiseks, on EIP valmis tegelema
konkreetsete toimingutega juba õigusloomeprotsessi ajal (st enne ametliku
poliitilise otsuse tegemist), nii et esimesed tehingud toimuksid 2012. aastal.
Pärast kohtumist mõju hindamise komiteega 31.
augustil 2011 esitas komitee 2. septembril 2011. oma arvamuse. Aruanne on
saadud soovituste alusel ümber sõnastatud, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:
Mõjuhinnangus vaadatakse läbi praegune
turuolukord, võttes arvesse Euroopa Ühendamise Rahastut käsitlevale
ettepanekule lisatud mõjuhinnangut, mis sisaldab täiendavat taustteavet Euroopa
Ühendamise Rahastu võimalike rahastamisvahendite, rahastamise puudujääkide ja
taristuinvesteeringute praegust taset mõjutavate turudefektide kohta. Esimesena
hinnatud variandis käsitletakse olukorra muutmata jätmist, st olemasolevate
toetusprogrammide jätkuvat rakendamist energia- ja transpordisektoris ning
olemasolevate toetusprogrammide ja rahastamisvahendite jätkuvat rakendamist
transpordisektoris. Teises variandis keskendutakse õiguslike stiimulite
kasutamisele ning kolmandas projektivõlakirjade algatuse rakendamise ettepanekule.
Sellega seoses on vaadatud läbi algatuse rakendamist takistavad võimalikud
riskid ning selle mõõdetav prognoositud mõju väljendatuna kordistava toime
kaudu. Mõjuhinnangus on ära märgitud ka küsimused, mis on seotud pikaajalistele
investeeringutele soodsa õigusraamistiku loomisega seoses näiteks riigihangete,
Solventsus II või kapitalinõuetega.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Õiguslik alus

Kuna käesoleva ettepaneku reguleerimisala
hõlmab üleeuroopalisi transpordi- energia- ja telekommunikatsioonivõrke ning ettepanekuga
muudetakse eelkõige määrust (EÜ) nr 680/2007, siis põhineb see kõnealuste
üleeuroopaliste võrkudega seotud õiguslikel alustel, st ELi toimimise lepingu
artiklil 172 ja artikli 173 lõikel 3.

3.2.
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega, kuna ELi määrus, milles käsitletakse üleeuroopaliste võrkudega
seotud projektide finantseerimist projektivõlakirjade kaudu, on sobivaim
vahend, et pakkuda väikese halduskoormusega vahendit erasektori finantsvahendite
kaasamiseks, mille puhul ELi eelarvest tehtavate maksete ja rahastamise
kogusumma vaheline kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema ligikaudu
15–20. Kuna algatus keskendub ELi vahendite võimalikult tõhusale kasutamisele,
peaks see suurendama nii ELi kui ka liikmesriikide meetmete tulemuslikkust.
Ettepanek on kooskõlas ka proportsionaalsuse
põhimõttega, kuna määruse eelnõu hõlmab ainult seda, mis on vajalik määruse
eesmärkide saavutamiseks.
Kui LGTT keskendub ainult
transpordiprojektidele, siis Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on
esimene ELi rahastamisvahend, millega toetatakse taristuprojekte mitmes
samalaadse rahastamisvajadusega sektoris ning mis annab suuremat kasu nii
turumõju, haldustõhususe kui ka ressursside kasutamise seisukohalt. Algatusega
luuakse ühtne ELi rahastamisvahend sellistele taristuvaldkonna sidusrühmadele
nagu rahastajad, riigiasutused, ehitusfirmad ja taristuettevõtjad.

3.3.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Selleks et käivitada katseetapp praeguse
mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajal, tuleb Euroopa Parlamendi ja
nõukogu otsust 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)[4]
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 680/2007, millega
kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste
transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas,[5]
muuta järgmiselt:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega
1639/2006/EÜ kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm,
mis hõlmab ka IKT valdkonda. Otsust tuleb muuta, et teha võimalikuks Euroopa
2020 projektivõlakirjade algatuse käivitamine IKT valdkonnas, eelkõige kiire
lairibaühenduse sektoris.
Käesoleva ettepaneku artikli 1 lõikega 1
lisatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi käsitleva otsuse
praeguse artikli 26 lõike 2 punktile b sõna „lairibavõrk”. Kuna
konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi otsuse kohased
taristuprojektid peaksid keskenduma kiire lairibaühendusega seotud projektide
väljatöötamisele, peetakse seda vajalikuks rõhutada.
Artikli 1 lõikega 2 asendatakse
konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi otsuse artikli 31 lõige 2.
Selle eesmärk on lisada projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi
määratlus. See võimaldab IKT projektidel algatuse katseetapis osaleda.
Instrument peaks olema kättesaadav kuni 31. detsembrini 2014. ELi eelarvelised
kohustused on rangelt piiratud eelarveassigneeringutega ning EIP katab kõik
jääkriskid..
Peale selle lubatakse artikliga 1 IKT
eelarvest üle kanda kuni 20 miljonit eurot Euroopa 2020 projektivõlakirjade
algatuse toetuseks.
Lisaks sellele sätestatakse Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruses (EÜ) nr 680/2007 ELi rahalise abi andmise üldeeskirjad
üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning üleeuroopalise
transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi nime kandva riskijagamise
instrumendi (LGTT) loomine. Muuta tuleb ka määrust (EÜ) nr 680/2007, mis annaks
ELile võimaluse muuta LGTT raames EIP osalusel loodud olemasolevate
riskijagamise partnerluste reguleerimisala ning võimaldaks EIP-l toetada
võlakirjade abil rahastamist uue algatuse raames.
Seega on käesoleva ettepaneku artikli 2 lõike
1 (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklit 2) eesmärk lisada
riskijagamise instrumendi määratlus ja projektivõlakirjade krediidikvaliteedi
parandamise määratlus. See võimaldab transpordivõrgu ja TEN-E projektidel
algatuse katseetapis osaleda.
Käesoleva ettepaneku artikli 2 lõikega 2
muudetakse määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklit 4 ning nähakse ette, et projektivõlakirjade
riskijagamise instrumendi taotlused esitatakse EIP-le, nii nagu praegu LGTT
puhul.
Ettepaneku artikli 2 lõikega 3 lubatakse
Euroopa 2020 projektivõlakirjade toetuseks üle kanda kuni 200 miljonit eurot
üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendist (LGTT) ja 10
miljonit eurot TEN-E eelarvest. ELi eelarvelised kohustused on rangelt piiratud
eelarveassigneeringutega ning EIP katab kõik jääkriskid.
Selleks et algatust oleks võimalik viivitamata
rakendada, sätestatakse ettepaneku artiklis 3, et kavandatav määrus peaks
jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

4.
MÕJU EELARVELE

Kogu algatust
rahastatakse 2012. ja 2013. aasta programmide jaoks eraldatud vahendite
ümberpaigutamise kaudu.
Määrusega (EÜ) nr
680/2007 on LGTT-le eraldatud 500 miljoni euro suurune summa, millest kuni 200
miljonit eurot võib seoses projektivõlakirjade katseetapi kohaldamisega
transpordisektoris ümber paigutada järgmiselt:
06 03 03 TEN
Transport          aastatel 2012–2013 kuni 200 miljonit eurot
TEN-E ja konkurentsivõime
ja uuendustegevuse raamprogrammi eelarveridadelt võib vastavalt 10 miljonit
eurot ja 20 miljonit eurot ümber paigutada järgmiselt:
32 03 02
Üleeuroopalised energiavõrgud                       aastatel 2012–2013 kuni 10
miljonit eurot TEN-E projektidele
09 03 01 Konkurentsivõime
ja uuendustegevuse raamprogramm                 Aastal 2013 kuni 20 miljonit
eurot IKT ja lairibaprojektidele
Eespool nimetatud ümberpaigutused on
sätestatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. ELi eelarvele ei
lisata tingimuslikke kohustusi, kuna ELi osalus piirdub summaga, mis on
kõnealusele algatusele eelarveridadel eraldatud.
2011/0301 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ,
millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm
(2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse
rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude
valdkonnas
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 172 ja artikli 173 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,[6]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[7]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006.
aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ[8]
kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning
sätestatakse eri liiki rakendusmeetmeid eriprogrammidele, nt info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) poliitika toetusprogrammile, millega
tugevdatakse IKT toodete ja teenuste ning IKT-põhiste toodete ja teenuste
siseturgu ning mille eesmärk on uuendustegevuse toetamine IKT laialdasema
kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta
määruses (EÜ) nr 680/2007[9]
sätestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste
transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning üleeuroopalise transpordivõrgu
projektide laenutagamisvahendi (LGTT) nime kandva riskijagamise instrumendi
loomine.
(3)
Järgmisel kümnendil tuleb Euroopa transpordi-,
energia-, info- ja kommunikatsioonivõrkudesse investeerida varasemast märksa
suuremaid summasid Euroopa 2020 juhtprojektide toetamiseks ning arukate,
ajakohastatud ja omavahel täielikult ühendatud taristute arendamiseks, et
soodustada siseturu väljakujundamist. TEN-T võrku tuleks investeerida
hinnanguliselt kuni 500 miljardit eurot. Üleeuroopalise tähtsusega energiavõrke
hõlmavate taristuprojektide puhul on tekkinud oht jääda ilma 100 miljardi euro
suurusest investeeringust seoses takistustega lubade andmise, õigusloome ja
rahastamise valdkonnas, sektor ise rahastab kõnealuseid projekte veel 100
miljardit euroga. Selleks et saavutada digitaalarengu tegevuskava eesmärk
tagada kõikidele Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele kiire internetiühendus, on
vaja 181–273 miljardi euro ulatuses investeeringuid, millest erasektori
investeeringud peaksid hinnanguliselt jääma 30–100 miljardi euro piiresse.
(4)
8. juuni 2011. aasta resolutsioonis „Tulevikku
investeerimine ning uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise,
jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel”[10]
rõhutas Euroopa Parlament liidu vajadust võtta eelkõige meetmeid, mis aitaksid
ELi vahendite kasutamisega saada täiendavat rahalist toetust Euroopa
Investeerimispangalt (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupangalt (EBRD),
teistelt rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ja erasektorilt ning
avaldas toetust Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusele, mis kujutab endast
EIP osalusel loodud riskijagamise vahendit, millega pakutakse ELi eelarvest
piiratud toetust, mis peaks tõhustama ELi vahendite mõju ning suurendama
erainvestorite huvi osaleda ELi prioriteetsetes projektides kooskõlas Euroopa
2020. aasta strateegia eesmärkidega.
(5)
Finantsinstrumendid võivad suurendada eelarvekulude
tõhusust ning aidata kaasa märkimisväärse kordistava toime saavutamisele
erasektori vahendite kaasamise ja investeerimismahtude lõikes. Euroopa 2020
projektivõlakirjade algatuse kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema
15–20.
(6)
Nõukogu 12. juuli 2011. aasta kohtumisel tuletati
meelde, et finantsinstrumentide tõhustavat mõju tuleb võrrelda olemasolevate
vahendite tõhustava mõjuga, samuti tuleb anda hinnang valitsemissektori
bilansiga seotud täiendavatele riskidele ning eraõiguslike institutsioonide
võimalikule väljatõrjumisele. Eespool nimetatud küsimusi käsitletakse ka
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatust ja selle mõjuhinnangut käsitlevas
komisjoni teatises,[11]
mis põhineb avalikul konsulteerimisel.
(7)
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusel on kaks
eesmärki: esiteks toetada Euroopa poliitiliste prioriteetidega seotud
projektide rahastamist ning teiseks hõlbustada erasektori aktiivsemat osalemist
taristuprojektide rahastamisel pikaajalise kapitalituru kaudu. See suunab ELi
eelarvekulud majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse, võttes arvesse ELi
eelarvedistsipliini ja praeguses mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud
ülempiire.
(8)
Tegemist on esimese finantsinstrumendiga, millega
toetatakse samalaadsete rahastamisvajadustega taristuprojekte eri sektorite
lõikes ning mis peaks seetõttu andma suuremaid eeliseid turumõju,
haldustõhususe ja ressursikasutuse valdkonnas. Algatusega luuakse ühtne
rahastamisvahend sellistele taristuvaldkonna sidusrühmadele nagu rahastajad,
riigiasutused, ehitusfirmad ja taristuettevõtjad.
(9)
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse raames
annavad võlakirju välja projektiettevõtjad ning võlakirjade krediidikvaliteedi
parandamiseks kasutatakse ELi eelarvet ja finantspartneri rahalist toetust, et
kaasata selliseid laenukapitalituru investoreid nagu pensionifondid ja
kindlustusettevõtjad.
(10)
ELi toetus peaks leevendama projektivõlakirjadega
seotud riske sellisel määral, et kapitaliturgudel osalejad oleksid valmis
investeerima taristuprojektide võlakirjadesse rohkem, kui see oleks võimalik
ilma ELi toetuseta.
(11)
Euroopa majanduse elavdamist ei tohi takistada üha
suurenevad liiklusummikud, puuduvad energialülid ning lairibaühenduse leviku
aeglustumine, mis on põhjustatud sellest, et taristuprojektidel puudub
juurdepääs era- või avaliku sektori pikaajalistele rahastamisvõimalustele.
(12)
Taristu investeerimisprogrammide ümberhindamine
liikmesriikide poolt seoses eelarvepoliitika karmistamisega ja
struktuurireformidega ei aita kaasa taristuinvesteeringute kasvule. Peale selle
on pankade poolt taristuprojektidele pakutavad laenud jätkuvalt liiga väikesed
ja kallid, mistõttu on tekkinud vajadus alternatiivsete ja
konkurentsivõimeliste laenuraha-allikate järele.
(13)
Siiski on taristuprojektide juurdepääs
laenukapitalituru rahastamisele ELis piiratud. Arvestades ELi võlakirjaturu
killustatust ning pikaajalist ettevalmistusaega nõudvate taristuprojektide
mahtu ja keerukust, on kõnealusele probleemile aegsasti enne Euroopa Ühendamise
Rahastu rakendamist kiirkorras lahenduse leidmine nii õigeaegne kui ka
asjakohane.
(14)
Seepärast tuleks praeguse finantsraamistiku
kehtivusajal käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp, et
panna alus kapitalituru üldisele osalemisele taristuprojektide rahastamises
ning suurendada transpordiprojektide jaoks ettenähtud rahastamisvahendite arvu.
(15)
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse
katseetapi rakendamiseks tuleb muuta otsust nr 1639/2006/EÜ ja määrust (EÜ) nr
680/2007. Kõnealuse katseetapi eesmärk on toetada ärilise potentsiaaliga
taristuprojekte transpordi-, energia- ja IKT sektoris; pärast 2013. aastat võib
algatust laiendada ka teistele sektoritele.
(16)
Arvestades EIP pikaajalist kogemust, selle rolli
taristuprojektide põhirahastajana ning asjaolu, et tegemist on asutamislepingu
põhjal asutatud ELi finantsorganisatsiooniga, peaks komisjon EIP kõnealuse
katseetapi rakendamisse kaasama. Koostöö konkreetsed tingimused, sealhulgas
riskide jagamine ja EIP tasustamine, tuleks sätestada komisjoni ja panga
vahelises lepingus.
(17)
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse
katseetapp tuleb käivitada kavandatava Euroopa Ühendamise Rahastu
ettevalmistamise raames. Katseetapp aitab sillutada teed riskijagamise
instrumendi rakendamisele Euroopa Ühendamise Rahastu raames.
(18)
Kõikide projektide toetustaotluste, valikute
tegemise ja rakendamise puhul järgitakse ELi õigusakte, eelkõige riigiabiga
seotud õigusakte, ning püütakse vältida turumoonutuste loomist või nende
suurendamist.
(19)
Katseetapi rahastamiseks paigutatakse ümber 2012.
ja 2013. aasta transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonialaste programmide
praegused eelarvevahendid. Selleks võib TEN-T eelarvest ümber paigutada kuni 200
miljoni eurot, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist kuni 20
miljonit eurot ja TEN-E eelarvest kuni 10 miljonit eurot. Eelarvega piiratakse
nii algatuse reguleerimisala kui ka toetatavate projektide arvu.
(20)
Eelarves ennenähtud summasid peab taotlema EIP, et
rahastada selliseid projekte, mis panga hinnangul on sobivad ja tõenäoliselt
rakendatavad. Kõnealused taotlused tuleb esitada enne 31. detsembrit 2013. Kuna
suured taristuprojekid on keerukad, võib tegelik heakskiitmine toimuda hilisemal
kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2014.
(21)
Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe
tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle
avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Otsuse
nr 1639/2006/EÜ muudatused
Otsust nr 1639/2006/EÜ muudetakse
järgmiselt:
1. Artikli 26 lõike 2 punkt b asendatakse
järgmisega:
„b) uuendustegevuse edendamine info- ja
sidetehnoloogia ning lairibavõrgu laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate
investeeringute kaudu;”
2. Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:
a) lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Projektide eesmärk on edendada
uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on
valmis turuleviimiseks.
Liit võib määrata lõike 1 punktis a osutatud
projektide eelarvesse panustamiseks toetuse.
Samuti võib liit anda EIP-le rahalist toetust
reservi loomiseks ja kapitali assigneeringuteks laenudele või tagatistele, mida
EIP annab omavahenditest lõigetes 2a–2d osutatud projektivõlakirjade
riskijagamise instrumendi alusel.”
b) lisatakse järgmised lõiked 2a–2d:
„2a. Projektivõlakirjade riskijagamise
instrument tähendab krediidikvaliteedi parandamist, mis vastab järgmistele
kriteeriumidele:
a) see on antud EIP laenu või tagatisena info-
ja sidetehnoloogia või lairibaprojektide rahastamiseks;
b) see hõlmab projekti võlateenindusriski ning
leevendab võlakirjade omanike krediidiriske;
c) seda kasutatakse ainult selliste projektide
puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel.
2b. Liidu osalus projektivõlakirjade
riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes
kuludes, piirdub liidu poolt projektivõlakirjade riskijagamise instrumendile
antava panusega ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi. EIP
katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid.
2c. Projektivõlakirjade riskijagamise
instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud selle
järelevalve ja kontrollimine, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas
delegeerimiskokkuleppes.
2d. 2013. aastal on lubatud ära kasutada kuni
20 miljonit eurot info- ja sidetehnoloogia ning lairibavõrguga seotud
poliitikasuundade arendamiseks eraldatud eelarvest kooskõlas I lisa punktis b
sätestatud eeskirjaga. Riskijagamise instrumendi puhul võib investeerimisperioodil
saadud tulusid kasutada uute laenude ja tagatiste andmiseks”.
Artikkel 2
Määruse
(EÜ) nr 680/2007 muudatused
Määrust (EÜ) nr 680/2007 muudetakse
järgmiselt:
1) Artiklile 2
lisatakse järgmised punktid 14 ja 15:
„14) „projektivõlakirjade riskijagamise
instrument” – vahend ühist huvi pakkuvate projektide rahastamise
krediidikvaliteedi parandamiseks; Projektivõlakirjade riskijagamise instrument
hõlmab projekti võlateenindusriski ning leevendab võlakirjade omanike
krediidiriske. Seda kasutatakse ainult selliste projektide puhul, mille
rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel;
15) „krediidikvaliteedi parandamine” – EIP
laenude või EIP tagatiste kasutamine projektivõla krediidikvaliteedi
suurendamiseks.”
2) Artikli 4 esimesele lõigule
lisatakse järgmine lause:
„Taotlused projektivõlakirjade riskijagamise
instrumendi kohaldamiseks kooskõlas artikli 6 lõike 1 punktiga g tuleb saata
EIP-le vastavalt EIP tavapärasele taotluste esitamise korrale.”
3) Artikli 6 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
a) punktile d lisatakse järgmine lause:
„2012. ja 2013. aastal võib ümber paigutada
kuni 200 miljonit eurot projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi
rakendamiseks transpordisektoris.”
b) lisatakse järgmine punkt g:
„g) rahaline toetus EIP-le reservi loomiseks
ja kapitali assigneeringuteks sellistele laenudele või tagatistele, mida EIP
annab omavahenditest projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi alusel TEN-T
ja TEN-E projektidele. Liidu osalus riskijagamise instrumendis, sealhulgas
halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub liidu poolt riskijagamise
instrumendile antava panusega ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid
kohustusi. EIP katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud
tingimused, kaasa arvatud selle järelevalve ja kontrollimine, sätestatakse
komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas delegeerimiskokkuleppes. 2012. ja 2013.
aastal võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusega
projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamiseks ümber paigutada
kuni 210 miljonit eurot, sealhulgas transpordiprojektide puhul kuni 200
miljonit eurot ja energiaprojektide puhul kuni 10 miljonit eurot vastavalt
üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi (LGTT)
eelarverealt ja TEN-E eelarverealt. Riskijagamise instrumendi puhul võib
investeerimisperioodil saadud tulusid kasutada uute laenude ja tagatiste
andmiseks.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus:
              1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.        Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.        Eesmärgid

              1.5.        Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.        Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.        Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.        Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.        Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.        Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.        Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2.     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele.
              3.2.3.     Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4.     Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5.     Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus:
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse
konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ)
nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad
üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas.
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise ABM/ABB[12]) struktuurile
Poliitikavaldkond:  majandus- ja
rahandusküsimused
Tegevuspõhine eelarvestamine:          finantstehingud
ja rahastamisvahendid
Poliitikavaldkond:  liikuvus ja transport
Tegevuspõhine eelarvestamine:          üleeuroopalised
võrgud
Poliitikavaldkond:  infoühiskond ja meedia
Tegevused:           IKT kasutuselevõtt (0903)
Poliitikavaldkond:  energeetika
Tegevuspõhine eelarvestamine:          üleeuroopalised
võrgud (3203)
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Euroopa
Ühendamise Rahastu ettevalmistamine
Energiataristute
arengu toetamine, mis tagab energiavarustuse järjepidevuse ja ohutuse ning
seega ka majanduse nõuetekohase toimimise
Transpordivõrkude
ühendamise ja nende koostalitlusvõime tagamine
IKT
kasutuselevõtu toetamine
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk: toetatavate transpordi-, energia- ja
lairibaprojektide arv.
Tegevuspõhine eelarvestamine:
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (ECFIN):
finantstehingud ja rahastamisvahendid
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat (MOVE):
võrkude ühendamine ja koostalitlusvõime tagamine kitsaskohtade kõrvaldamise
kaudu
Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat (INFSO):
IKT kasutuselevõtt (0903)
Energeetika peadirektoraat (ENER):
energiavarustuse kindluse parandamine taristu abil
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Algatuse eesmärk on toetada Euroopa
projektivõlakirjade turu taaselustamist ja parandada taristuprojektide
juurdepääsuvõimalusi rahastamisele. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on
uus riskijagamise finantsinstrument, mis võetakse kasutusele üleeuroopaliste
transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude, eelkõige lairibavõrgu
väljaarendamisega seotud poliitikasuundade rakendamise raames. Algatuse eesmärk
on suurendada erasektori osalust üleeuroopaliste taristuprojektidega seotud
meetmete rakendamiseks võetavate laenude rahastamisel.
Toetuste jagamise asemel investeeritakse osa
TEN-T, TEN-E ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jaoks
eraldatud ELi eelarvevahenditest reservide ja kapitali assigneeringutena
EIPsse, et katta osa EIP poolt kõnealuse algatuse raames taristuprojektide rahastamiseks
võetavatest riskidest.
Vahendi rakendamine peaks võimaldama järgmist:
a) EIP-l anda täiendavaid laene taristuprojektide
ja suurema riskiga, kuid siiski panga nõuetele vastavate taristuprojektide
rahastamiseks;
b) saavutada ELi eelarve kaudu erainvesteeringute
taristuprojektidesse kaasamise kordistav toime, nii et iga ELi eelarvest
kõnealuse algatuse rakendamiseks eraldatud euro tooks Euroopa
infrastrukuuriprojektidesse15–20 euro ulatuses investeeringuid.
Arvestades eelarveridadel märgitud summade suurust
ja nende asendatamatust katseetapis, jääb toetatavate taristuprojektide arv
prognooside kohaselt 5 ja14 vahele. Projektide prognoositav koguarv sõltub
peamiselt projektide suurusest ja nende tunnustamisest turul.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Algatuse eesmärk on suurendada määruses (EÜ) nr
690/2007 ja otsuses nr 1639/2006/EÜ sätestatud abikõlblikkuse nõuetele
vastavate taristuprojektide rahastamist laenukapitalituru kaudu. Seega
kohaldatakse järgmiseid näitajaid:
- TEN-T, TEN-E ja lairibaprojektide arv, mida EIP
on algatuse raames rahastanud;
- saavutatud kumulatiivne kordistav toime
sektorite lõikes: - kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema 15–20,
arvestades ELi eelarvest saadava toetuse suhet algatuse raames vastavalt
tehingute tingimustele toetust saanud projektidesse tehtud
koguinvesteeringutesse;
- kõnealuste projektide jaoks laenukapitalituru
kaudu kaasatud rahastamise kumulatiivne maht ja selle maht sektorite lõikes.
Tulemuste jälgimine põhineb EIP aruannetel ja
turu-uuringutel.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Seoses liikmesriikide eelarvepoliitika
karmistamisega on tekkinud oht, et ELile huvi pakkuvaid taristuprojekte ei
rakendada piisavalt kiiresti, et täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke,
ja seega pidurdatakse ELi majanduse elavdamist ja majanduskasvu.
Peale selle lühendasid pangad finantskriisi ajal
tekkinud likviidsus- ja riskiprobleemide tõttu laenude tagasimaksetähtaegu,
tõstes samal ajal ka laenude hindu ning suurendades taristuprojektide
tagatisnõudeid. Ehkki pankade laenuturud näitavad elavnemise märke, seisavad
taristuprojektid ikka veel silmitsi tõsiste raskustega pikaajalise laenuraha
saamisel. See on suurendanud võlakirjaturgude kui rahastamisallika võimalikku
tähtsust. Siiski ei ole viimaste aastate jooksul avalike krediidikvaliteedi
parandamise meetmete puudumise tõttu tehtud ühtki projektivõlakirjadega seotud
tehingut TEN-T, TEN-E ega ka lairibavõrgu valdkonnas.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk
on parandada krediidikvaliteeti, et kaasata rohkem kapitaliturgude investoreid
ning hõlbustada uue varaklassi, taristu projektivõlakirjade loomist. Arvestades
majanduse elavdamist ja majanduskasvu stimuleerivate toetusmeetmete võtmist,
tuleks algatus käivitada ajal, mil kapitalituru investorid on hakanud otsima
alternatiivseid võimalusi pikaajaliseks ning suhteliselt turvaliseks
investeerimiseks. Selleks et mõjutada turukäitumist ja luua võimalused Euroopa
Ühendamise Rahastu rahastamisvahendite tõhusamaks rakendamiseks, on vaja
käivitada katseetapp, mille käigus testitakse ka turgu, mis võimaldab
optimeerida algatuse ülesehitust 2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Algatus ei asenda pangalaene, vaid on pigem üks
lisavõimalus, millega pakutakse alternatiivset ning konkurentsivõimelist
pikaajalise laenuraha allikat taristuprojektide rahastamiseks . Praegu puuduvad
muud samalaadsed instrumendid, mis aitaksid kaasata kapitaliturge ELi olulisemate
taristuprojektide rahastamisse.
Vaja on leida uudseid lahendusi, et kaasata
viivitamata suuremal määral ELi ja välisriikide erasääste taristuprojektide
rahastamisse ning leevendada survet liikmesriikide avaliku sektori eelarvele.
EIP poolt Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse raames tehtavad
finantstehingud täiendavad praeguste omakapitali- ja võlainstrumentide,
Marguerite'i fondi ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga (LGTT) tehtavaid
tehinguid.
EIP finantstehingud on ülimalt nähtav ja tulemuslik
vahend taristuprojektide toetamiseks transpordi-, energia- ja IKT valdkondades,
mis omavad Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel olulist tähtsust. EIP
abil saavad lõplikud abisaajad konkurentsivõimeliste intressimäärade kaudu
täielikult osa ELi toetuse rahalistest eelistest ja EIP soodsatest
rahastamistingimustest.
Riskijagamise instrument annab ELi-poolset
vajalikku rahalist toetust projektidele, mis tavapäraselt ei vastaks EIP
üldistele suunistele ja kriteeriumidele.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Õppetundide tulemused on kokku võetud ja neid on
analüüsitud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus.
Üleeuroopalise transpordivõrgu projektide
laenutagamisvahendiga (LGTT) seotud kogemused näitavad, et nii finantsturgudel,
finants- ja õigusnõustajatel, riigiasutustel, projektide sponsoritel kui ka
ettevõtjatel kulus uute ideede vastuvõtmiseks ja LGTT eeliste mõistmiseks
märkimisväärselt palju aega. LGTT, mis käivitati 2007. aastal, oli uudne
erivahend transpordivõrgu taristuprojektide tegevusriskide katmiseks pärast
ehitusperioodi. Seepärast on oluline käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade
algatuse katseetapp, et mitte kaotada algatuse heaks kiitnud sidusrühmade
toetust.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Algatus on kooskõlas Euroopa 2020. aasta
strateegiaga, Euroopa Ühendamise Rahastu rakendamist käsitleva seadusandliku
ettepanekuga ja iga-aastase majanduskasvu analüüsiga.
Euroopa Ühendamise Rahastuga luuakse pikaajaline
raamistik, millega tagatakse energia-, transpordi- ja
telekommunikatsiooniprojektide õigeaegne ja tulemuslik väljatöötamine ja
rakendamine. Komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekus[13] esitatud taristuprojektide
prioritiseerimisvõimaluste tervikstrateegial on märkimisväärne potentsiaal
kaasata täiendavaid erasektori vahendeid ning edendada samal ajal siseturu
lõplikku väljakujunemist. Kõnealune strateegia, mis muu hulgas hõlmab ka
rahastamiskõlblike projektide valimist, on läbipaistev ja tagab kõikidele
sidusrühmadele märkimisväärse kindlustunde. Strateegia raames tuleb
taristuinvesteeringute üldiste raamtingimuste kehtestamiseks välja töötada
poliitilised prioriteedid, õigusaktid, sooduskavad, tagada tihe koostöö
sidusrühmadega, viia läbi teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid,
suunata sidusrühmade käitumist ning kiirendada sekkumise tempot. Toetused ja
finantsinstrumendid tehakse kättesaadavaks kooskõlastatud viisil, kusjuures
mõlema kohaldamisel järgitakse eri finantseeskirju.
Finantsinstrumente on vaja selleks, et vähendada
takistusi laenu- ja omakapitalivahendite liikumisel. Strateegia põhieesmärk on
suurendada ja hõlbustada erasektori osalemist projektide rahastamises. Samal
ajal hoogustab taristuprojektidesse tehtavate investeeringute kasv
kriisijärgsete finantsturgude ülemaailmset arengut, hoogustab majanduse
elavdamist ning edendab majanduskasvu. Euroopa 2020 projektivõlakirjade
algatusest saab Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) riskijagamise
instrumendi lahutamatu osa. Aastateks 2012–2013 kavandatava katseetapi
põhieesmärk on taristuprojektide viivitamatu toetamine ning algatuse
kasutusetapi (2014–2020) ettevalmistamine.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
Rakendamise käivitamisperiood ajavahemikul
2012–2013.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[14]
Ühine täitmine koos rakendusülesannete
delegeerimisega EIP-le.
Kooskõlas olemasolevate normidega on ettepanekuga
ette nähtud, et EIP rahastab investeerimisprojekte oma eeskirjade ja korra
kohaselt. Komisjon vastutab ELi eelarveassigneeringute haldamise eest. EIP ja
komisjon sõlmivad lepingu, milles on sätestatud kavandatud otsuse rakendamise
üksikasjalikud tingimused ja kord.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad, juhtimine ja kontroll
EIP teeb finantstehinguid panga enda eeskirjade ja
korra kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja
järelevalvemeetmeid. Vastavalt EIP põhikirjale vastutab panga tehingute ja
raamatupidamisarvestuse korrektsuse kontrollimise eest EIP revisjonikomisjon,
keda toetavad välisaudiitorid. EIP raamatupidamise aastaaruande kinnitab panga
juhatajate nõukogu.
Peale selle kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus
komisjoni esindavad üks direktoritest ja üks asedirektoritest, panga iga
finantstehingu; direktorite nõukogu jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt
põhikirjale ja panga juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistele.
Praegu kehtivas komisjoni, kontrollikoja ja EIP
vahel sõlmitud kolmepoolses kokkuleppes, mis sõlmiti 2003. aasta oktoobris ja
mida pikendati 2007. aastal järgmiseks nelja-aastaseks perioodiks, on
sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt kontrollikoda kontrollib
ELi tagatisega EIP finantstehinguid.
Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe
punktile 49 esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal
EIP tegevust käsitleva aruande.
Lisaks sellele esitab EIP oma aruandluskohustuse
täitmiseks ja Euroopa Kontrollikoja taotluse alusel komisjonile iga panga
finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ning
audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.
Komisjoni teostatav järelevalve, mis on kooskõlas
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, hõlmab korrapäraste aruannete
esitamist algatuse rakendamisel tehtud edusammude kohta rahalise rakendamise,
tulemuste ja mõju näitajate abil. Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis
49 sätestatud aruandekohustusele lisatakse kõnealust algatust käsitlev lõik.
Komisjon kavatseb 2013. aasta teisel poolel läbi
viia katseetapi hindamise, et analüüsida lühikese rakendusaja jooksul tehtud edusamme
ning võimalikke õppetunde, millele oleks võimalik toetuda Euroopa Ühendamise
Rahastu rakendamisel pärast 2013. aastat.
2.2.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Kuna käesolev algatus hõlmab EIP
operatiivjuhtimist, põhineb algatuse suhtes kohaldatav kontrolli- ja
järelevalvemehhanism üleeuroopalise transpordivõrgu projektide
laenutagamisvahendi raames kehtestatud meetmetel. EIP on peamine vastutaja
pettustevastaste meetmete võtmise eest ning selleks kohaldab ta
finantstehingute puhul aprillis 2008 vastuvõetud dokumenti „EIP
poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust,
salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa
Investeerimispanga tegevuses”.
EIP eeskirjad ja menetlused hõlmavad muude
üksikasjalike pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise menetluste hulgas OLAFi
pädevust viia läbi sisejuurdlusi. EIP juhatajate nõukogu võttis juulis 2004
vastu otsuse, milles käsitletakse pettuste, korruptsiooni ja igasuguse muu
ebaseadusliku ning ühenduste finantshuve kahjustava tegevuse sisejuurdluse
tingimusi.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad kulude eelarveread Instrumendi rahastamiseks paigutatakse
instrumendiga seotud poliitikavaldkondades (MOVE, ENER ja INFSO) praegu
rakendatavate programmide jaoks eraldatud ELi eelarvevahendid ümber samadel
eelarveridadel.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata ([15]) || EFTA[16] riigid || Kandidaat-riigid[17] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A. || 06.03.03 TEN-T || Liigendatud || EI || EI || /EI || EI
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Rubriik…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A. || 32.03.02 TEN-E || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus ||   ||   ||
   || Number [Rubriik…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A. || 09.03.01 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, IKT poliitika toetuskava || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
Eelarvepädevad institutsioonid võtavad
käesolevale meetmele eraldatud vahendeid käsitleva otsuse vastu iga-aastase
menetluse raames. Seepärast on eelarve kulukohustuste ja maksete
assigneeringute jaotamine aastate lõikes soovitusliku iseloomuga. Igal juhul on
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamiseks eraldatud
ELi eelarvevahendite ülemmäär 230 miljonit eurot.
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning
TEN-T Rakendusameti puhul peaks algatuse rakendamisega seotud halduskoormus
jääma stabiilselt samale tasemele kui praegu rakendatava üleeuroopalise
transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi puhul. Seepärast puudub otsene
mõju töötajate arvule. Energeetika peadirektoraadi ning infoühiskonna ja meedia
peadirektoraadi puhul on tegemist uue meetmega, majandus- ja rahandusküsimuste
peadirektoraadi puhul suurendab algatuse rakendamine ja järelmeetmete võtmine
halduskoormust. Seepärast mõjutab kõnealune algatus eespool nimetatud
peadirektoraatide puhul ka töötajate arvu, ehkki erineval määral.
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Peadirektoraadid MOVE, ENER ja INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Kulukohustused || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Maksed || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Maksed || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Maksed || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[19] || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 Peadirektoraatide MOVE, ENER ja INFSO assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksed || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksed || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksed || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Peadirektoraadid MOVE, ENER, INFSO ja ÉCFIN ning TEN-T Rakendusamet ||
  Personalikulud || 0,5 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 standardkulu ametikoha kohta) || 0,1 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER)+ 0,5 töötajat (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 standardkulu ametikoha kohta) || 0,1 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER) =   0,0254 (0,2*127000 standardkulu ametikoha kohta) ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012[20] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 100.0762 || 130.0889 || 0.0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230.1905
 Maksed || 40.0762 || 90.0889 ) || 1000.0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230.1905
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x        Ettepanek/algatus hõlmab
tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt. Need vajadused
kaetakse eelarvevahendite ümberpaigutamise abil. Peale selle puuduvad
kindlaksmääratud kulud projekti kohta, kuna ELi eelarvevahendite vajadus sõltub
projekti suurusest jt tingimustest. Seepärast on allpool esitatud arvude puhul
tegemist vaid soovitusliku prognoosiga, mis näitab, et toetatavate projektide
arv on piiratud.
–
Väljunditeks on toetust saanud projektide arv ning
ELi eelarvest EIP-le eraldatavad summad.
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu Sõltub projekti suurusest, sellega seotud riskide liigitusest, laenude tagasimaksetähtajast jne || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[22]… || Toetatavate transpordi-, energia- ja lairibaprojektide arv
 - Väljund MOVE || Projektide arv || Hinnanguliselt 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Väljund ENER || Projektide arv || Hinnanguliselt 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Väljund INFSO || Projektide arv || Hinnanguliselt 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 Erieesmärgi nr 1 väljundid kokku || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2… ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärgi nr 2 väljundid kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 KULUD KOKKU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X       Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt:
   || Aasta 2012 [23] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
Miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[24] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 ||  Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 || Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 ||  koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad[25] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[26] || -peakorteris[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || delegatsioonides || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud - kaudse teadustegevuse valdkonnas) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||
Hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Kuna tegevuse eest vastutab põhiliselt EIP, täidavad komisjoni töötajad järgmisi ülesandeid: - läbirääkimiste pidamine kokkulepete sõlmimiseks jne - eelarvemenetluse haldamine (põhineb EIP projektide esitamise süsteemil); - EIP poolt korrapäraselt esitatava teabe hindamine ning eelarvepädevatele institutsioonidele esitatavate aruannete ettevalmistamine, nt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 49 kohaselt esitatavate aruannete ettevalmistamine; - osalemine korraldatud juhtrühma kohtumistel rakendamise järelevalve raames; - raamatupidamisarvestus; - suhtlemine kontrollikoja, parlamendi ja nõukoguga - individuaalsete projektide abikõlblikkust käsitlevate suuniste andmine EIP-le
 Koosseisuväline personal || Ei kohaldata
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga. Need summad saadakse olemasolevatele programmidele
eraldatud vahendite ümberpaigutamisest.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
Instrumendi rakendamisel
kogunenud intressid jm tulud, nt abisaajate makstavad tasud, mis on laekunud
31. detsembriks 2013, võib lisada algatuse vahendite hulka. Pärast 1. jaanuari
2014 tagastatakse tulud ELi eelarvesse. Praegu ei ole võimalike tulude
laekumist ja ajastust võimalik prognoosida
–      ¨      Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
–      X       Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨                  omavahenditele
–
X                  mitmesugustele tuludele
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel…. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               KOM(2011) 500 (lõplik)
[2]               KOM(2011) 500 Euroopa 2020 eelarve ja komisjoni
talituste asjaomased töödokumendid.
[3]               Nt projektid, mis on jõudnud eelistatud pakkuja valimise
etappi ja/või projektid, mis vajavad ehitamise ajal refinantseerimist
[4]               ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.
[5]               ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.
[6]               ELT C, , lk .
[7]               ELT C, , lk .
[8]               ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.
[9]               ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.
[10]             KOM(2011) 500
[11]             KOM(2011) 660.
[12]             ABM: Activity-Based Management (tegevuspõhine juhtimine) –
ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[13]             KOM(2011) 500 Euroopa 2020 eelarve ja komisjoni
talituste asjaomased töödokumendid.
[14]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Liigendatud assigneeringud/liigendamata assigneeringud.
[16]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[17]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[18]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[19]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[20]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[21]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jne).
[22]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk
(erieesmärgid)…”
[23]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[24]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[25]             CA= lepingulised töötajad; INT = renditööjõud JED = noored
eksperdid delegatsioonides; LA=kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud
eksperdid.
[26]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B…A read).
[27]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[28]             Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud)
korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.