               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 389 final
            2017/0178(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud seal maksimaalset viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on aga sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda
                  6
               , Bahama Ühenduse
                  7
               , Barbadose
                  8
               , Brasiilia
                  9
               , Mauritiuse
                  10
               , Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Mauritiuse Vabariigiga viidi edukalt lõpule muutmislepingu parafeerimisega 11. novembril 2016. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele kogu ELi ja Mauritiuse vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses. Lisaks sellele muudeti lepingus mõningaid tehnilisi üksikasju (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Lepingu kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolt on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Mauritiuse ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Viisanõudest loobumist käsitleva lepingu Mauritiusega on sõlminud Euroopa Liit. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               Lisaks sellele mõjutaks see, kui viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid sõlmiksid liikmesriigid, liidu viisaõigustikku (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 2).

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust ehk Mauritiuse ja liidu vahel kehtiva viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmisest.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi kahe osapoole vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt:

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päeva pikkuse ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevas lepingus.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab muudetud lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui kaovad peatamise esile kutsunud põhjused. Selle punktiga ühtlustatakse muudatusega Mauritiusega sõlmitud viisanõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühenduse asendamine liiduga

                  Alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on ainult Euroopa Liidul juriidilise isiku staatus. Siiski on „Euroopa Ühendus“ sätestatud rahvusvahelistes lepingutes, mis jõustusid enne Lissaboni lepingut. Nii on see ka Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu puhul. Muutmislepinguga asendatakse seetõttu ühendus kogu viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses liiduga.

                  d. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule on lisatud kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning

                  - Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta

                  e. Jõustumine

                  Käesolev leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Muutmisleping teisi Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala ei mõjuta.

               6.KOKKUVÕTE

               Arvestades eespool nimetatud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse kirjutada liidu nimel lepingule alla ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               2017/0178 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu sõlmis 30. novembri 2009. aasta otsusega Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu. Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile „kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
                  17
                tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               (3)Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelisse lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.

               (4)Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmislepingu (edasipidi „leping“) sõlmimise üle.

               (5)Läbirääkimised Mauritiuse Vabariigiga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega kirjade vahetamise teel 11. novembril 2016 liidu ja Mauritiuse pealäbirääkijate poolt.

               (6)Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita.

               (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (8)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)
                  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)
                  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)
                  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 3.

                     (7)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 24.

                     (8)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 10.

                     (9)
                  Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 17.

                     (11)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 38.

                     (12)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 31.

                     (13)
                  Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)
                  COM(2016)194 final.

                     (17)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

                     (18)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 389 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vaheline
               LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               MAURITIUSE VABARIIK, edaspidi „Mauritius”,

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. märtsil 2010,

               KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               KINNITADES VEEL KORD, et käesolev leping hõlmab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kodanikke, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Pealkirjas ja artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõikes 1 ning artikli 8 lõikes 7 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.

               (2)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (3)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Mauritiuse territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (4)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Mauritiuse kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.

               Mauritiuse kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (5)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“ ning sõna „ühenduse“ asendatakse sõnaga „liidu“.

               (6)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Mauritiuse Vabariigi nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Mauritiuse ametiasutused muudaksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibitud päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0067

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega  /* KOM/2009/0067 lõplik - COD 2009/0026 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.2.2009KOM(2009) 67 lõplik2009/0026 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisegaSELETUSKIRI-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada Euroopa Pagulasfondi loomist käsitlevat otsust, võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist, sest kõnealune amet võtab üle ka vastutuse teatavate toimingute eest, mida seni on rahastatud pagulasfondist.-  Üldine taust: varjupaigapoliitikaga seotud uued probleemid ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomineEuroopa Pagulasfond loodi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 2 punkti b alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ[1].Ettepanek Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist käsitleva määruse kohta ja käesolev ettepanek muuta aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust on osa Euroopa Liidu püüdlustest töötada välja uus terviklik varjupaigapoliitika. Ettepanekud on vastuseks nõukogu ja Euroopa Ülemkogu taotlusele luua varjupaigaküsimustes tugistruktuur ning kuuluvad komisjoni poolt 2008. aasta juunis vastuvõetud varjupaigapoliitika kavaga ettenähtud meetmete hulka.Komisjon teeb ettepaneku luua reguleeriva asutusena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, kelle ülesanne oleks hõlbustada ja tugevdada liikmesriikide vahel varjupaigaküsimustes tehtavat praktilist koostööd ning toetada ühise varjupaigasüsteemi rakendamist.Amet oleks institutsionaalselt staatuselt reguleeriv asutus ja sellena ühenduste asutatud asutus, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185. Sellest tulenevalt rahastataks ametit suures osas Euroopa ühenduste eelarvest. Ameti tööks eraldatavate vahendite täiendamiseks ja ühenduse vahendite kasutamise lihtsustamiseks (kuivõrd Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ülesannete hulka hakkavad kuuluma teatavad ülesanded, mida praegu rahastatakse pagulasfondist) näib vajalik paigutada osa seni pagulasfondile eraldatud eelarvevahenditest ümber uue ameti eelarvereale, et tagada varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö optimaalne rahastamine.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKäesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni poolt 2008. aasta juunis vastuvõetud varjupaigapoliitika kavaga ja selle üks eesmärk on karmistada varjupaigaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõudeid, et luua rahvusvahelise kaitse taotlejatele tõhus ja õiglane ühine varjupaigasüsteem. Nimetatud õigusloomealast tööd toetatakse ka liikmesriikide vahel varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö tugevdamise kaudu. Ettepanek on üks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise eeltingimusi.-  Ettepaneku õiguslik külg-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud meetmete eesmärk on muuta aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust, et saavutada ühenduse vahendite kasutamise lihtsustamiseks vahendite ümberpaigutamine ja parem jaotamine pagulasfondi ja uue Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vahel.Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse muutmise ettepaneku eesmärk on eelkõige vähendada Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse artikliga 4 ettenähtud ühenduse meetmete rakendusala, võtmaks arvesse asjaolu, et kaks ülesannet kuuluvad edaspidi täielikult uue ameti vastutusalasse, nimelt artikli 4 lõike 2 punktis a nimetatud ülesanne edendada ühenduse õigusaktide ja hea tava rakendamisel tehtavat ühendusesisest koostööd, sealhulgas sellist koostööd toetavaid tõlke- ja tõlkimisteenuseid, ning artikli 4 lõike 2 punktis f nimetatud ülesanne toetada varjupaigapoliitika arengu mõõtmiseks ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt.Teiseks alandatakse kõnealuste ühenduse meetmete rakendusala vähendamise arvessevõtmiseks neile eraldatavate vahendite ülemmäära, mis on ette nähtud Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse artikli 4 lõikega 1, 10 %-lt fondi vahenditest 4 %-le.Samuti kavatsetakse ettepanekuga vähendada Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse rakendamiseks eraldatavaid rahalisi vahendeid ja kasutada vabanevaid vahendeid uue ameti rahastamiseks. Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse artikli 12 lõikes 1 nimetatud 628 miljoni eurost summat vähendatakse seetõttu 614 miljoni euroni, kusjuures uue summa puhul on võetud arvesse nii eelarvepädevate institutsioonide tehtud otsust suurendada asjaomase fondi 2009. aasta eelarvet 10 miljoni euro võrra kui ka ühenduse meetmete rakendusala vähendamisest tulenevat 24 miljoni eurost kärbet.Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse muutmise ettepanek ei muuda pagulasfondi üldisi eesmärke.-  Õiguslik alusEttepanek põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 2 punktil b, mis on muudetava akti õiguslik alus.-  Subsidiaarsuse põhimõteSelleks et liikmesriikide jõupingutused ühise Euroopa varjupaigasüsteemi loomisel oleksid tasakaalus, on vaja rahalist toetust, mille abil vähendada nende liikmesriikide koormust, keda varjupaigaküsimused kõige rohkem mõjutavad, ja arendada nende liikmesriikide suutlikkust, kelle varjupaigaküsimustega seotud infrastruktuur ja teenused ei ole piisavad. See eeldab kohustuste jagamist Euroopa Liidu tasandil, mida aga liikmesriigid eraldi teha ei saa. Seda põhimõtet järgiti juba otsuse nr 573/2007/EÜ vastuvõtmisel. Käesoleva otsusega üksnes muudetakse põhiõigusakti ehk otsust 573/2007/EÜ, millega Euroopa Pagulasfond loodi. Selles osas kehtib sama põhimõte ka käesoleva muudatusettepaneku puhul.2009/0026 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 2 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa ühist varjupaigasüsteemi käsitleva ühenduse poliitika eesmärk on luua Haagi programmi kohaselt ühine varjupaigaala, mille aluseks oleks Euroopa Liidu väärtusi ja humanitaartavasid järgiv tõhus ühtlustatud kord.(2) Viimastel aastatel on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise suunas astutud märkimisväärseid samme, sest kehtestatud on ühised miinimumnõuded. Siiski esineb liikmesriikide vahel endiselt märkimisväärseid erinevusi rahvusvahelise kaitse tagamises ja nimetatud kaitse vormides.(3) 2008. aasta juunis vastuvõetud varjupaigapoliitika kavas[6] teatas komisjon kavatsusest tegutseda ühise Euroopa varjupaigasüsteemi väljaarendamise nimel. Selleks tegi ta ettepaneku ühelt poolt ühtlustada õigusaktide läbivaatamise kaudu kehtivaid norme ning teiselt poolt suurendada liikmesriikide praktilist koostööd, eelkõige esitades seadusandliku algatuse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomiseks, et kooskõlastada paremini operatiivkoostööd, mida liikmesriigid ühiseeskirjade tõhusaks rakendamiseks teevad.(4) Euroopa Ülemkogu kordas 2008. aasta septembris vastuvõetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis, et igal tagakiusatud välismaalasel on Genfi konventsiooni kohaselt õigus abile ja kaitsele Euroopa Liidu territooriumil. Samuti lepiti sõnaselgelt kokku, et 2009. aastal luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet.(5) Varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö eesmärk on ühtlustada ELi õigusraamistikus liikmesriikide poolt kõnealustes küsimustes tehtavate otsuste vastuvõtmise protsessi. Praktiline koostöö on viimaste aastate jooksul oluliselt laienenud, näiteks päritoluriiki käsitleva teabe suhtes rakendatava ühise lähenemisviisi ja Euroopa ühise varjupaigaalase koolituskava koostamise alal.(6) Koostöömeetmete tugevdamiseks ja arendamiseks tuleb Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (edaspidi „amet”) kujul luua konkreetne struktuur, mille kaudu meetmete rakendamist toetada ja kooskõlastada.(7) Varjupaigaküsimustes tehtavat praktilist koostööd toetavate meetmete lihtsustamiseks (kuivõrd ameti ülesannete hulka hakkavad kuuluma teatavad ülesanded, mida praegu rahastatakse Euroopa Pagulasfondist) tuleb lõpetada teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ)[7] artikli 4 lõikes 2 sätestatud meetmete rakendamine, et tagada varjupaigaküsimustes optimaalne praktiline koostöö.(8) Kõnealuste ühenduse meetmete rakendusala vähendamise arvessevõtmiseks tuleks neile eraldatavate vahendite ülemmäära, mis on ette nähtud otsuse nr 573/2007/EÜ artikli 4 lõikega 1, alandada 10 %-lt fondi vahenditest 4 %-le.(9) Artikli 12 lõike 1 kohaselt otsuse nr 573/2007/EÜ rakendamiseks ettenähtud rahastamispaketti tuleks vähendada ja kasutada vabanevaid vahendeid ameti rahastamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust nr 573/2007/EÜ muudetakse järgmiselt:1) artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Komisjoni algatusel võib kuni 4 % fondi vahenditest kasutada selliste riikidevaheliste meetmete või kogu ühenduse huvidele vastavate meetmete (edaspidi „ühenduse meetmed”) rahastamiseks, mis on seotud varjupaigapoliitika ning artiklis 6 osutatud sihtgruppide suhtes kohaldatavate meetmetega.”;b) lõikest 2 jäetakse välja punktid a ja f;2) artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Rahastamispakett käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikus 1. jaanuar 2008 –31. detsember 2013 on 614 miljonit eurot.”Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja […] […]  FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomane poliitikavaldkond: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)Seonduvad meetmed: Rändevood — Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika (peatükk 18 03)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:Finantsraamistik 2007–2013: Alamrubriik 3APeatükk 18 03 – Rändevood — Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitikaArtikkel 18 03 03 – Euroopa Pagulasfond3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:2010–20133.3. Eelarve tunnusjoonedEelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | EFTA osamaks | Finantsperspektiivi rubriik |Euroopa Pagulasfond | Mittekohustuslik | Liigendatud[8] | EI | EI | EI | Nr 3a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid (jooksevhindades)4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestJao nr | 2007–2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014–… | Kokku |Kulu liik |Kulukohustuste assigneeringud | Euroopa Pagulasfond | a | 82,250 | 93,530 | 93,530 | 112,330 | 381,640 |Erakorralised meetmed | a | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 39,200 |Maksete assigneeringud | Euroopa Pagulasfond | b | 56,479 | 79,121 | 68,479 | 89,121 | 293,200 |Erakorralised meetmed | b | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 39,200 |Tehniline ja haldusabi | Euroopa Pagulasfond | c | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 2,000 |Tehniline ja haldusabi | Erakorralised meetmed | c | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 92,750 | 104,030 | 104,030 | 122,830 | 423,640 |Maksete assigneeringud | b+c | 66,979 | 89,621 | 78,979 | 99,621 | 335,200 |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 12,680 | 14,030 | 15,120 | 15,380 | 57,21 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,761 | 0,776 | 0,792 | 0,808 | 3,137 |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 106,191 | 118,836 | 119,942 | 139,018 | 483,987 |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 80,420 | 104,427 | 94,891 | 115,809 | 395,547 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab aastate 2007–2013 finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine)4.1.3. Finantsmõju tuludelex Ettepanekul puudub finantsmõju tuludelex( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 104 | 115 | 124 | 126 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKäesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada Euroopa Pagulasfondi toimingute kirjeldust ja kõnealusteks toiminguteks eraldatavat summat, võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist, sest kõnealune amet võtab üle ka vastutuse teatavate toimingute eest, mida seni on rahastatud pagulasfondist.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEuroopa Pagulasfond loodi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 2 punkti b alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ[10].Ettepanek Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist käsitleva määruse kohta ja käesolev ettepanek muuta Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust on osa Euroopa Liidu püüdlustest töötada välja uus terviklik varjupaigapoliitika. Ettepanekud on vastuseks nõukogu ja Euroopa Ülemkogu taotlusele luua varjupaigaküsimustes tugistruktuur ning kuuluvad komisjoni poolt 2008. aasta juunis vastuvõetud varjupaigapoliitika kavaga ettenähtud meetmete hulka.Komisjon teeb ettepaneku luua reguleeriva asutusena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, kelle ülesanne oleks hõlbustada ja tugevdada liikmesriikide vahel varjupaigaküsimustes tehtavat praktilist koostööd ja toetada ühise varjupaigasüsteemi rakendamist.Amet oleks institutsionaalselt staatuselt reguleeriv asutus ja sellena ühenduste asutatud asutus, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185. Sellest tulenevalt rahastataks ametit suures osas Euroopa ühenduste eelarvest. Ameti tööks eraldatavate vahendite täiendamiseks ja kulude ratsionaliseerimiseks (kuivõrd Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vastutusalasse hakkavad kuuluma teatavad ülesanded, mida praegu rahastatakse pagulasfondist) tuleb vähendada praegu Euroopa Pagulasfondile eraldatavaid eelarvevahendeid ja alandada ühenduse meetmete rahastamise ülemmäära 10 %-lt fondi koguvahenditest 4 %-le.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesKavandatud meetmete eesmärk on muuta aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust, et saavutada ühenduse vahendite kasutamise lihtsustamiseks vahendite ümberpaigutamine ja parem jaotamine pagulasfondi ja uue Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vahel.Ühenduse meetmete osakaal pagulasfondile eraldatavatest vahenditest on praegu aastas 10 %. Alates 2010. aastast alandatakse see osakaal 4 %-le. Ülejäänud vahendid tehakse kättesaadavaks finantsraamistiku alamrubriigi 3A raames ja neid saab seega eraldada iga-aastase eelarvemenetluse raames uue ameti rahastamiseks.Euroopa Pagulasfondi loomist käsitleva otsuse muutmise ettepanek ei muuda pagulasfondi üldisi eesmärke.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleX Haldamine detsentraliseeritult või koostöösX liikmesriikidegaX kolmandate riikidega6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEi kohaldata6.2. Hindamine7. Pettusevastased meetmedMeedet (ühenduse meede, tehnilise abiga seotud kulutused) haldab otse tsentraliseeritult komisjon kehtivate õigusnormide kohaselt, mis on ette nähtud finantsmääruse ja rakenduseeskirjadega. Kasutatavate lepingute ja toetuste aluseks on komisjoni soovitatud näidised ning need võimaldavad komisjonil ja Euroopa Kontrollikojal meetme rakendamist kontrollida.Üldeeskirjad, millega reguleeritakse meetme finants- ja haldusjuhtimist liikmesriikides, sisaldavad sätteid, mis käsitlevad projektide haldamist ja kontrollimist vastutavate ametiasutuste poolt ning järelkontrolli tegemist komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja poolt.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi ( kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes )(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud või ajutine personal[11] (XX 01 01) | A*/AD | 32 | 35 | 37 | 37,5 |B*, C*/AST | 58 | 64 | 70 | 70,5 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[12] | 14 | 16 | 17 | 18 |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal |KOKKU | 104 | 115 | 124 | 126 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusPealkiri | Kirjeldus | Arv |Juhtimine |Juhtimine | 4 |Tegevuspõhimõtete kindlaksmääramine ja programmitöö |Tegevuspõhimõtete kavandamine | Strateegiate kindlaksmääramine, õiguslik alus | 4 |Programmi kindlaksmääramine | Iga-aastase tööprogrammi koostamine (sh rahastamisotsus) ja talitustevaheline konsulteerimine | 1 |Kooskõlastamine asjaomaste ühenduse programmide ja meetmetega | Talitustevaheline kooskõlastamine, et tagada vastastikune täiendavus ja koostoime | 2 |Kooskõlastamine muude institutsioonide ja liikmesriikidega | Aruannete, teabe, küsimuste ja infotunni kooskõlastamine nõukogu / Euroopa Parlamendiga | 2 |Teavitamine ja teabevahetus | 1. Teave ja avalikustamine 2. EUROPA veebisait | 2 |Kooskõlastuskomitee ning selle eesistuja ja sekretariaat | 1 |Eelarve koostamine | Iga-aastase poliitilise strateegia, esialgse eelarveprojekti, iga-aastase tegevusaruande, eelarve täitmise kava ja täitmata kulukohustuste analüüsi ettevalmistus, järelmeetmed ja aruandlus | 1,5 |Programm: projektide vastuvõtmine, valik ja hankelepingute sõlmimine ning rahalised ja juriidilised kohustused |Pakkumiskutsete ettevalmistamine | 2 |Pakkumuste ning mitme- ja iga-aastaste programmide vastuvõtmine ja hindamine | (sealhulgas punktides 12, 13, 14 ja 15 nimetatud personal) | 10 |Hankelepingute sõlmimise otsused | 0,5 |Rahalised kohustused | Kõigi rahaliste kohustuste ettevalmistamine, järelevalve ja sulgemine + edaspidised muudatused | 2 |Juriidilised kohustused | Kõigi juriidiliste kohustuste ettevalmistamine, allakirjutamine ja sulgemine + edaspidised muudatused | 4 |Programm: projektide järelevalve |Maksed – algatamine | Kõikide eel-, vahe- ja lõppmaksete ettevalmistamine ja töötlemine (sealhulgas tõendavate dokumentide läbivaatamine) | 5 |Projektide järelevalve | Aruannete vastuvõtmine ja hindamine; teabetaotlused ja kavandatavad kontrollkäigud | 20 |Lepingud, kontroll ja auditid |Tehingute eelkontroll, kontrollistandardite kehtestamine | Asjakohaste kontrollistandardite kehtestamine | 3 |Auditeerimissüsteem | Liikmesriikide auditeerimise süsteemi loomine ja järelevalve (haldus koostöös liikmesriikidega) | 10 |Finantsaudit | Kulude/rakendamise järelaudit | 8 |Siseaudit | Sisekontrollisüsteemile vastavuse hindamine | 3 |Hankemenetlused | Projekti ja tehnilise abi (hindamine, uuringud jne), sealhulgas ühise programmikomitee hangete kavandamine, menetlemine ja heakskiitmine ning hankemenetluste kasutajatugi | 8 |Aruandlus | Eelarvevahendite käsutaja aruanne, iga-aastane tegevusaruanne, suhted kontrollikojaga | 2 |Tugiteenused |Arhiveerimine | Andmebaasid, digitaalne ja paberkandjal arhiveerimine | 3 |Programmi hindamine | Eelhindamine, vahehindamine ja lõpphindamine | 3 |IT-tugi | Järelevalve ja rakendamisega seotud IT-vahendite väljatöötamine | 4 |Üldkulud |Haldus (üldkulud) | Talitustevahelised konsultatsioonid, tõlked, personalijuhtimine, logistika | 21 |126 |8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhulX( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudPersonali- ja haldusressursside vajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldamisprotseduuri raames, arvestades kehtivaid eelarvepiiranguid.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |Euroopa Pagulasfond |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Muu tehniline ja haldusabi |Varjupaigastatistika, teabevahetus, temaatilised koosolekud, veebiprojektid, arvutipõhine haldus- ja finantsjuhtimine, sealhulgas arvutipõhiste juhtimissüsteemide loomine ja hooldus | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Uuringud (sh hindamine) | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,100 | 0,650 |Ekspertide kohtumised | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,200 |Trükised ja teavitamine | 0,000 | 0,000 | 0,050 | 0,100 | 0,150 |Kokku | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 2,000 |Erakorralised meetmed |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Muu tehniline ja haldusabi |Varjupaigastatistika, teabevahetus, temaatilised koosolekud, veebiprojektid, arvutipõhine haldus- ja finantsjuhtimine, sealhulgas arvutipõhiste juhtimissüsteemide loomine ja hooldus | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,440 |Uuringud (sh hindamine) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,320 |Ekspertide kohtumised |Trükised ja teavitamine | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,040 |Kokku | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 10,98 | 12,08 | 13,05 | 13,18 | 49,29 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | 1,70 | 1,95 | 2,07 | 2,20 | 7,92 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 12,680 | 14,030 | 15,120 | 15,380 | 57,210 |Arvestus – ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral viidata punktile 8.2.1.122 000 eurot täistööajale taandatud töötaja kohtaArvestus – artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral viidata punktile 8.2.1.122 000 eurot täistööajale taandatud töötaja kohta8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,243 | 0,248 | 0,253 | 0,258 | 1,002 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed | 0,518 | 0,528 | 0,539 | 0,550 | 2,135 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,761 | 0,776 | 0,792 | 0,808 | 3,137 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |(Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 11,993 | 13,197 | 14,184 | 14,416 | 68,015 |[pic][pic][pic][1] ELT L 144, 6.6.2007, lk 1–21.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] Euroopa Parlamendi […] arvamus ja nõukogu […] otsus.[6] KOM(2008) 360 lõplik.[7] ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.[8] Liigendatud assigneeringud[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] ELT L 144, 6.6.2007, lk 1–21.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.


Ettepanek: Nõukogu otsus millega lubatakse Saksamaal sõlmida Šveitsiga leping, mis hõlmab kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklitest 2 ja 3 kõrvalekalduvaid sätteid


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2016
            COM(2016) 368 final
            2016/0169(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Praeguseks 93 riigi (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta konventsioon“) eesmärk on taastada endine olukord, mille käigus ebaseaduslikult ära viidud või kinni peetud lapsed tagastatakse kiiresti konventsiooniosaliste kindlaks määratud keskasutustevahelise koostöösüsteemi kaudu.

                  Kuna lapseröövi ennetamine on oluline osa lapse õiguste edendamist käsitlevast ELi poliitikast, tegeleb Euroopa Liit rahvusvahelisel tasandil aktiivselt 1980. aasta konventsiooni kohaldamise tõhustamisega ning kutsub kolmandaid riike üles sellega ühinema.

                  Kasahstan andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 3. juunil 2013. Konventsioon jõustus Kasahstanis 1. septembril 2013.

                  1980. aasta konventsiooni artikli 38 lõikes 4 sätestatakse, et konventsiooni kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

                  Kuna rahvusvahelise lapseröövi küsimus kuulub Euroopa Liidu ainuvälispädevusse, tuleb otsus Kasahstani ühinemisele nõusoleku andmise kohta ELi tasandil vastu võtta nõukogu otsuse kujul. Liikmesriigid peaksid seega tegema Euroopa Liidu huvides avalduse nõustumise kohta Kasahstani ühinemisega.

                  ELi ainupädevust kolmandate riikide 1980. aasta konventsiooniga ühinemise heakskiitmise küsimustes kinnitas Euroopa Liidu Kohus, kellega komisjoni algatusel konsulteeriti.

                  14. oktoobril 2014 kinnitas Euroopa Liidu Kohus oma arvamuses 1/13, et nõusoleku andmine kolmanda riigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva konventsiooniga kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

                  Kohus nõudis selles küsimuses üksmeelt ELi tasandil, et hoida ära vahelduvat geomeetriat liikmesriikide vahel. Käesoleva otsuse eesmärk on jõustada 1980. aasta konventsioon Kasahstani ja ELi liikmesriikide vahel.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  1980. aasta Haagi konventsioon on nõukogu määruse nr 2201/2003
                     1
                   (tuntud kui „Brüsseli IIa määrus“) rahvusvaheline analoog vanema sooritatud lapseröövide valdkonnas. Viimane on abieluasjade ja vanemliku vastutuse küsimustes tehtava ELi õigusalase koostöö nurgakivi.

                  Määruse üks peamisi eesmärke on hoida ära lapserööve liikmesriikide vahel, kehtestades menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine liikmesriiki, kus on nende alaline elukoht. Selleks sisaldab Brüsseli IIa määruse artikkel 11 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatud menetlust, mida on täiendatud mõningate selle aspektide selgitustega, eelkõige seoses lapse ärakuulamise, otsuse tegemise tähtajaga pärast tagastamistaotluse esitamist ja lapse tagastamise põhjendustega. Määrusega on kehtestatud ka sätted, mis reguleerivad tagasitoomisel tekkivaid vastuolusid ja erinevates liikmesriikides väljastatud tagasitoomisest keeldumise otsuseid.

                  Euroopa Liit toetab rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide ühinemist 1980. aasta konventsiooniga, et liikmesriigid saaks rahvusvaheliste lapseröövidega tegeledes toetuda ühtsele õigusraamistikule.

                  21. detsembril 2011 võttis komisjon vastu 8 nõukogu otsuse ettepanekut, et võtta kiita heaks 8 kolmanda riigi (Maroko, Singapur, Vene Föderatsioon, Albaania, Andorra, Seišellid, Gabon ja Armeenia) ühinemine 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi käsitleva konventsiooniga
                     2
                  .

                  2015. aasta juunist detsembrini võeti Euroopa Liidu Nõukogus eelnimetatud ettepanekute alusel vastu 7 otsust
                     3
                  .

                  Käesolev ettepanek käsitleb kolmandat riiki (Kasahstan), mis ühines 1980. aasta konventsiooniga pärast 2011. aasta ettepanekute vastuvõtmist.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Peale üldise eesmärgi arendada õigusalast koostööd tsiviilasjades, millel on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 81 piiriülene mõju, on käesolev ettepanek seotud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärgiga kaitsta lapse õigusi. 1980. aasta Haagi konventsioon on mõeldud lapse kaitsmiseks vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest ja tagada lapsele kontakti säilimine mõlema vanemaga, näiteks tagades suhtlusõiguse tulemuslik kohaldamine.

                  Ettepanek on ka kooskõlas vahendamise edendamise eesmärgiga piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamisel. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
                     4
                   kohaldatakse muu hulgas perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste sõbralikule lahendamisele. Üks heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamisele. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud peale inglise ja prantsuse keele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, ja aidata leida konkreetseid viise lahendada nende riikidega probleeme, mida tekitavad rahvusvahelised lapseröövid
                     5
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Arvestades asjaolu, et otsus käsitleb rahvusvahelist lepingut, on õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218 koos artikli 81 lõikega 3. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

                  Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                  •
                        Subsidiaarsus

                  Algatus, nagu kinnitas Euroopa Liidu Kohtu arvamus 1/13, kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt ELi ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on koostatud kooskõlas nõukogu juba vastu võetud samateemaliste otsustega ning see ei lähe kaugemale kui on vajalik ELi ühtse tegutsemise saavutamiseks rahvusvaheliste lapseröövide valdkonnas, tagades et kõik ELi liikmesriigid nõustuvad teatava aja jooksul Kasahstani ühinemisega 1980. aasta Haagi konventsiooniga.

               3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Selleks, et EL saaks teha informeeritud otsuse selle kohta, kas kiita heaks konkreetse kolmanda riigi ühinemine 1980. aasta konventsiooniga või mitte, on vaja teatavaid ettevalmistusi.

                  Komisjon ja ELi liikmesriigid leppisid 20. jaanuaril 2015 toimunud ekspertide kohtumisel kokku reas võrdlusalustes, et hinnata olukorda konventsiooniga ühinenud kolmandas riigis. Liikmesriikidega peetud konsultatsioonid ja 15. jaanuari 2016. aasta ekspertide kohtumise arutelud näitasid, et praegusel etapil ei ole liikmesriikidel vastuväiteid Kasahstani ühinemisele 1980. aasta konventsiooniga.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Asjaomast teavet konventsiooni rakendamise taseme kohta Kasahstanis on kogutud mitmest allikast. Esiteks kogus teavet ELi delegatsioon Kasahstanis, võttes eelkõige arvesse rakenduslike õigusaktide vastuvõtmist, keskasutuse toimimist, kohtu või haldusasutuse otsuste täitmise tagamise menetlust lapseröövide puhul ja välismaalaste võimalust ühineda õigusabi andmisega. Uurimise tulemus oli rahuldav ja isegi, kui oli mõningaid kahtlusi seoses raskustega lapse ülesleidmisel sellisel suurel territooriumil, ei takista need Kasahstani ühinemise heakskiitmist.

                  Ka liikmesriigid kogusid teavet olukorra kohta Kasahstanis ja selle tulemusi arutati ekspertide 15. jaanuari 2016. aasta kohtumisel.

                  Täiendavat teavet saadi Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alaliselt büroolt. Kasahstan on teinud 1980. aasta konventsiooni rakendamisel tihedat koostööd UNICEFiga. Välja on töötatud konventsiooni rakendamisjuhised. UNICEFi egiidi all kavandati kogemuste vahetamine Kasahstani ametiasutuste/kohtunike ja muude 1980. aasta konventsiooniga ühinenud riikide kohtunike vahel, et arutada kohtunike rolli 1980. aasta konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse asjaomaste sätete rakendamisel ja kohaldamisel. Kasahstan määras oma kohtuniku kontaktisikuks Haagi rahvusvahelises kohtunike võrgustikus. Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi peasekretäril oli 2015. aasta oktoobris kohtumine keskasutuses, kus teda teavitati, et riigi profiil on ettevalmistamisel ja et rakendusaktid on vastu võetud. 2015. aasta novembris korralati Kasahstanis kolmepäevane piirkondlik seminar, millel osalesid Tadžikistan, Türkmenistan, Venemaa ja Valgevene, ja kus tutvustati peamisi Haagi konventsioone, k.a 1980. aasta konventsioon. Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alaline büroo on seisukohal, et Kasahstan on motiveeritud tegema tööd 1980. aasta konventsiooni nõuetekohaseks rakendamiseks.

                   •
                        Mõju hindamine

                  Käesoleval ettepanekul ei ole märkimisväärseid majanduslikke, sotsiaalseid ega keskkonnamõjusid, mis nõuaksid mõju hindamist Euroopa Komisjoni parema õigusloome suuniste alusel. Sarnaselt 2015. aastal juba vastu võetud nõukogu seitsme otsusega teatavate kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta, ei ole käesoleva ettepaneku puhul asjaomase õigusakti iseloomu tõttu mõjuhinnangut vaja. Ei olegi ju muid valikuid kui nõukogu otsus kolmanda riigi 1980. aasta konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta.

                  Siiski viisid komisjon ja liikmesriigid vastavalt eelöeldule Kasahstanis läbi ühise olukorra hindamise, et teha kindlaks, kas riik on võimeline 1980. aasta konventsiooni rahuldavalt rakendama.

                  4.
                        MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna ettepanek käsitleb ainult liikmesriikide volitamist kiita heaks Kasahstani ühinemine 1980. aasta konventsiooniga, piirdub selle rakendamise seire kontrolliga, kas liikmesriigid järgivad kirjaliku nõusoleku sõnastust ja selle hoiuleandmise tähtaega, ning kas nad teavitavad komisjoni hoiuleandmisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses.

               2016/0169 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  6
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise vastu.

               (2)Liit on võtnud vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003
                  7
                („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

               (3)Määrus (EÜ) nr 2201/2003täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil lepinguosaliste riikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed.

               (4)Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

               (5)Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni nõuetekohast rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

               (6)Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatavat ühist õigusraamistikku võib pidada parimaks lahenduseks tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

               (7)1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste lepinguosaliste riikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

               (8)1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

               (10)Kasahstan andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 3. juunil 2013. Konventsioon jõustus Kasahstanis 1. septembril 2013.

               (11)Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga on seni nõusoleku andnud üksnes Madalmaade Kuningriik. Kasahstani olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et liikmesriigid, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, võivad anda liidu huvides nõusoleku Kasahstani ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (12)Seetõttu tuleks liikmesriikidele, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, anda luba sellega liidu huvides nõustuda ja anda hoiule oma kirjalikud nõusolekud Kasahstani ühinemiseks, kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Madalmaade Kuningriik on Kasahstani ühinemisega 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõustunud ja ei pea seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev nõusolek jääb rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtima.

               (13)Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel.

               (14)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Liikmesriikidele, kes ei ole seda veel teinud, antakse luba anda liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“).

               2.
                     Lõikes 1 osutatud liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt [kuupäev] hoiule kirjaliku nõusoleku Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2016/...** Kasahstani ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

               3.
                     Iga liikmesriik teavitab oma kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest nõukogu ja komisjoni ning edastab komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiuleandmist.

               Artikkel 2

               Liikmesriik, kes andis enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjaliku nõusoleku Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei esita uusi kirjalikke nõusolekuid.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on suunatud kõigile liikmesriikidele peale Madalmaade Kuningriigi ja Taani Kuningriigi.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 338, 23.12.2003, lk 31.

                     (2)
                  KOM (2011) 904, 908, 909, 911, 912, 915, 916, 917 võeti vastu 21.12.2011.

                     (3)
                  Nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/1023; nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/1024; nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2354; nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2355; nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2356; nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2357; nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2358. Gaboni kohta käiva otsuse menetlemine on ajutiselt peatatud, kuni Gabon määrab kindlaks keskasutuse, mis tuleb konventsiooni artikli 6 kohaselt määrata.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/52/EÜ, vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 136, 24.5.2008, lk. 3).

                     (5)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (6)
                  ELT C , , lk .

                     (7)
                  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).