|

52011PC0932

/* KOM/2011/0932 lõplik - 2011/0464 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi osalises vahepealses läbivaatamises.Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidMäärusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased meetmed muu hulgas ka Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.3. Ettepaneku õiguslik külgKavandatud meetmete kokkuvõte18. veebruaril 2010. aastal algatas Euroopa Komisjon Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpinguaspektidega ning taotluse esitaja Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant'i ja selle sidusettevõttega Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works. Läbivaatamise tulemused näitavad märkimisväärse dumpingu jätkumist. Lisaks järeldatakse, et muutunud asjaolud, mis viisid kõrge dumpingumarginaalini, ei ole püsivat laadi.Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega lõpetatakse Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine kehtivaid meetmeid muutmata. Nõukogu määrus tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 25. jaanuaril 2012.Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata;ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.Vahendi valikKavandatav vahend: nõukogu määrus.Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta liidu eelarvet.5. VALIKULISED ÜKSIKASJADValikulised üksikasjad puuduvad.2011/0464 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1.  Menetlus2.  Kehtivad meetmed3.  Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 172/2008[2] (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra vahemikus 17,8 % kuni 22,7 %. Uurimisele, millest lähtuvalt käesolev määrus koostati, viidatakse edaspidi kui „esialgsele uurimisele”.4.  Läbivaatamistaotlus5.  30. novembril 2009 esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitasid Venemaa eksportiv tootja Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõte Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi ühiselt „taotluse esitaja”) ning see piirdus dumpingu uurimisega taotluse esitaja suhtes. Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 22,7 % lähtuvalt taotluse esitaja dumpingumarginaalist.6.  Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et tema teada on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ja et need muutused on püsivad.7.  Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine taotluse esitaja suhtes praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Taotluses esitatud teabest lähtuvalt ilmneb taotluse esitaja omamaiste hindade ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi hindade võrdlusest, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam praegu kehtiva meetmega kehtestatud tasemest.8.  Läbivaatamise algatamine9.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 27. aprillil 2010 Euroopa Liidu Teatajas [3] (edaspidi „algatamisteade”) ja alustas uurimist.10.  Vaatlusalune toode ja samasugune toode11.  Vahepealses läbivaatamises uuritav toode on sama mis esialgses uurimises, st Venemaalt pärit ferrosiliitsium, mis praegu kuulub CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla.12.  Venemaal toodetud ja müüdaval ning liitu eksporditaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad; seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.13.  Huvitatud isikud14.  Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.15.  Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste ettevõtete valdustes:16.  Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Venemaa;17.  Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Venemaa; ning18.  RFA International LP („RFAI”) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Madalmaad.19.  Uurimisperiood20.  Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).21.  Muutunud asjaolude püsiv laad22.  Sissejuhatus23.  Kõigepealt tuletatakse meelde, et ELi kohtute praktika kohaselt[4] on institutsioonidel algmääruse artikli 11 lõikel 3 põhinevas läbivaatamises lai kaalutlusõigus, mis hõlmab võimalust olemasolevate meetmete jätkuva rakendamise vajaduse üle otsustades arvestada võimalust hinnata asjaomaste eksportijate hinnapoliitika arengut tulevikus. Seetõttu peavad institutsioonid kontrollima taotluse esitaja argumente selle kohta, miks tema olukorraga seotud asjaolud on püsivalt muutunud ja miks need väidetavalt õigustavad tollimaksu vähendamist või isegi kaotamist.24.  Taotluse esitaja väitis, et muutunud asjaolusid, mille alusel meetmed kehtestati, võib põhjendatult pidada püsivateks ja seetõttu tuleks taotluse esitaja puhul meetmete taset langetada või need hoopis kehtetuks tunnistada, sest dumpinguhinnaga impordi kordumine lähitulevikus või esialgse uurimise ajal kehtestatud tasandil oli ebatõenäoline.25.  Küsimuse kohta, kas taotluse esitaja jätkas dumpingut ELi turul ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil[5]26.  Enne vastamist taotluse esitaja mitmesugustele argumentidele (väidetavalt) muutunud asjaolude (väidetavalt) püsiva laadi kohta, on kõigepealt mõistlik kirjeldada institutsioonide kaalutlusi küsimuse puhul, kas taotluse esitaja võis dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi turul jätkata.27.  Normaalväärtus28.  Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt käsitatakse omamaist müüki tüüpilisena, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügi kogumahust liitu. Leiti, et taotluse esitaja samasuguse toote kogumüük Venemaa siseturul oli tüüpiline.29.  Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.30.  Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele siseturul igal nimetatud ajavahemikul.31.  Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.32.  Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind igal nimetatud ajavahemikul.33.  Kui ettevõtte poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.34.  Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule tegelikel andmetel samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta ettevõtte poolt.35.  Ekspordihind36.  Ettevõtte eksportmüük ELi toimub tema sidusettevõtte RFAI Šveitsi haru kaudu; läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles nimetatud ettevõte liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega, st sidusimportijaga seotud toimingutega.37.  Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võttes arvesse impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõiki kulusid müügi-, üld- ja halduskulusid ja põhjendatud kasumimarginaali. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud kasumi kohta uut teavet, kasutati selleks sama kasumiprotsenti kui esialgses uurimises, mis oli 6 %.38.  Taotluse esitaja väitis, et ettevõtet RFAI tuleks kohelda osana ühest ja samast majandusüksusest ning seetõttu ei tohiks ekspordihindade määramisel teha müügi-, üld- ja halduskulude ning RFAI kasumi jaoks mingeid mahaarvamisi.39.  See väide tuleb tagasi lükata järgmistel põhjustel:40.  kahel eksportival tootjal on oma eksportmüügi osakond;41.  RFAI on tihedalt seotud kontserni rahvusvahelise tegevusega (nt klienditeeninduse, logistika ja tarnegraafiku, kapitalikaupade ja põhitoorainete ostmisega jne);42.  RFAI Šveitsi haru tegeleb kõikide toimingutega, millega tavaliselt tegeleb ELi sidusimportija;43.  RFAI müüb ferrosiliitsiumi oma nime all ja oma algatusel sõltumatutele klientidele ELis ja mujal;44.  ettevõttel RFAI äripartnerid on Venemaa kaks seotud tootjat KFi ja CHEMiga;45.  iga ettevõte koostab oma finantsaruande ning ühtset finantsaruannet ei eksisteeri; ning46.  iga ettevõte esitab oma maksudeklaratsiooni vastavale ametiasutusele.47.  Sellest lähtuvalt tuli tagasi lükata väide, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks ei tohiks ekspordihinna määramisel teha mingeid mahaarvamisi. Taotluse esitaja kommentaare selle punkti kohta ning vastuseks lõplikule avalikustamisele arutatakse allpool (punkt 2.3).48.  Taotluse esitaja väitis ühtlasi, et ekspordihinna arvutamisel ei tuleks maha arvata dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10, sest tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades. Selle väite puhul on uurimisel kindlaks tehtud, et ferrosiliitsiumi kaalutud keskmised edasimüügihinnad Euroopas on esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega võrreldes tõusnud ning praegused ekspordi edasimüügihinnad on enamasti üle 22,7 % kõrgemad kui samad hinnad esialgse uurimise ajal. Seetõttu võib järeldada, et dumpinguvastane tollimaks on taotluse esitaja edasimüügihindades nõuetekohaselt kajastatud. Eespool esitatust lähtuvalt võib taotluse esitaja väitega nõustuda ning arvestuslike ekspordihindade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ei ole dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamist tehtud.49.  Võrdlus50.  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse transpordi-, kindlustus-, lõpetamis- ja käitlemiskulusid, krediidikulusid ja komisjonitasusid, kui see oli vajalik ja põhjendatud.51.  Dumpingumarginaal52.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.53.  Dumpingumarginaali arvutamiseks märkisid institutsioonid (nagu ka esialgses uurimises), et CHEMK ja KF on omavahel tihedalt seotud. Nagu ka esialgses uurimises ning kooskõlas institutsioonide tavapraktikaga arvutati kogu kontserni jaoks ühine dumpingumarginaal. Lõplikus avalikustamises kasutati meetodit, mille puhul arvutati dumpingu suurus iga eksportiva tootja jaoks eraldi enne kogu kontserni jaoks kaalutud keskmise dumpingumäära kindlakstegemist. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines esialgse uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille puhul arvutati dumping kõikide omamaist müüki, tootmiskulusid, kasumlikkust ning tootmisüksuste ELi suunatud müüki käsitlevate andmete koondamise teel. Taotluse esitaja väitis, et sellise metoodika kasutamine on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Ka selle küsimuse juurde tullakse hiljem tagasi (punktis 2.3).54.  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud dumpingumarginaalide lõplikule avalikustamisele järgnenud reageeringud55.  Taotluse esitaja esitas mitmesuguseid kommentaare arvutuste teatavate aspektide kohta, nagu tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud, kasumimarginaal, normaalväärtus ja kohandused. Kõik kommentaarid vaadati läbi ja vajadusel parandati nendes esinenud tehnilised vead. Lõplikke järeldusi on ka vastavalt muudetud.56.  Lisaks nõudis taotluse esitaja, et komisjon väljendaks dumpingu kogusumma CIF-väärtuse põhjal, mille taotluse esitaja ise oli käesoleva uurimise eesmärgil arvutanud, viidates seega algmääruse artikli 2 lõikele 9. Nõuet põhjendati sellega, et tolliasutustele deklareeritud hind on siirdehind, mis oleks ehk õige tollialastel eesmärkidel, kuid mida ei tohiks kasutada dumpingu arvutamiseks dumpinguvastaste menetluste käigus. See väide tuli tagasi lükata, sest ekspordihinna ja normaalväärtuse vahe, st dumpingu summa, peaks olema väljendatud samal alusel kui see, mida kasutavad tolliasutused mis tahes kogutava tollimaksu kindlaksmääramiseks. See on tegelikult taotluse esitaja poolt tolliasutustele deklareeritud CIF-väärtus. Seega kasutati arvutustes viimast.57.  Tootmiskulude arvutamisega seoses vaidlustas taotluse esitaja komisjoni lähenemisviisi, mille puhul kasutati normaalväärtuse arvutamisel sõltumatu tarnija peamise kuluartikli keskmist müügihinda seotud tarnijale sama kuluartikli eest makstud tegeliku hinna asemel. See väide tuleb tagasi lükata, sest seotud tarnija küsitud hind oli märkimisväärselt madalam kui sama tooraine eest sõltumatule tarnijale makstud hind. Seetõttu ei saa nimetatud hinda pidada turuväärtusele vastavaks hinnaks. Järelikult tuli seda kuluelementi kohandada.58.  Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et pakkimiskulusid ei käsitletud ekspordihindade võrdluses normaalväärtustega ühetaoliselt. Seda küsimust uuriti ja vajadusel parandati tehnilised vead.59.  Taotluse esitaja kommenteeris ka konkreetse tooteliigi eksporditehingute väljajätmist. Selle tooteliigi ELi müük moodustas vähem kui 5 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aset leidnud vaatlusaluse toote ELi suunatud müügist. See punkt tuli tagasi lükata lähtuvalt asjaolust, et kõnealust tooteliiki siseturul ei müüdud, samuti ei olnud esitatud ka konkreetset tootmiskulu. Kuna kõnealust tooteliiki oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi eksporditud väikestes kogustes, ei peetud vajalikuks tugineda normaalväärtuse arvutamisel muude tooteliikide tootmiskuludele, tehes samal ajal toodete erinevuste puhul kohandusi.60.  Lisaks sellele ja nagu eespool selgitatud, eriti seoses dumpingumarginaali arvutamise kahe olulise punktiga, nimelt i) küsimusega, kas CHEMK, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse[6] ja ii) individuaalse dumpingusumma arvutamisega CHEMKi jaoks ühelt poolt ja KFi jaoks teiselt poolt[7], esitas taotluse esitaja oma reageeringus lõplikule avalikustamisele üksikasjalikke kommentaare.61.  Seoses esimese väitega, eriti taotluse esitaja esile tõstetud teemadega oma reageeringus lõplikule avalikustamisele, on täheldatud järgmist.62.  Taotluse esitaja kordas oma seisukohta, et kaht eksportivat tootjat ja seotud kaubandusettevõtjat RFAI omavad ja kontrollivad tegelikult samad toetusesaajad ning seetõttu ei saa taotluse esitaja olla sõltumatu ja peab järgima taotluse esitaja omanike juhiseid. Taotluse esitaja tunnustas kõiki põhjenduses 24 loetletud elemente, kuid ei nõustunud komisjoni heakskiiduga nende suhtes, kuna need ei mõjuta asjaolu, kas CHEMK, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse või mitte.63.  Institutsioonid lükkavad taotluse esitaja väited tagasi. Eespool loetletud kriteeriumid on eelkõige ühtse kogumina taotluse esitaja väite tagasilükkamise õigustamiseks hästi põhjendatud. Kõik põhjenduses 24 loetletud elemendid viitavad kontserni struktuurile, mille puhul kõik ettevõtted on eraldiseisvad juriidilised isikud ning mille raames KF ja CHEMK täitsid eksportivate tootjate funktsiooni (tootmis- ja ekspordifunktsiooni), samal ajal kui RFAI tegutseb peamiselt kui seotud kaubandusettevõtja/importija ELis.64.  Teise väite osas ei ole käesoleva läbivaatamise uurimise kontekstis ilmtingimata vaja lõplikku seisukohta võtta. See arvamus tuleneb kahe põhjuse kombinatsioonist. Esiteks – isegi kui kõnealune väide heaks kiidetaks (lisaks eespool esitatud põhjenduses 29 viidatud väidete heakskiitmisele vajaduse korral), leitaks siiski, et taotluse esitaja on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Teiseks – nagu eespool selgitatud, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.65.  Oma reageeringus lõplikule avalikustamisele väitis liidu tootmisharu, et läbivaatamisega seotud uurimise tulemusena peaks taotluse esitaja toodetelt tasumisele kuuluvat tollimaksumäära tõstma, sest eeldusel, et kõik taotluse esitaja väited lükatakse tagasi, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem kui kohaldatav tollimaks. Kuid kuna asjaolude muutuse püsiva laadi kohta puuduvad küllaldased tõendid, ei ole tollimaksu tõstmine ega langetamine õigustatud.66.  Kas asjaoludes on toimunud selline püsiv muutus, mis õigustaks tollimaksu langetamist või kaotamist: küsimuse analüüs67.  Vaatamata taotluse esitaja teatavate väidete heakskiitmisele, nagu eespool kirjeldatud, leitakse siiski, et ta on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Lisaks, nagu edaspidi selgitatakse, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.68.  Taotluse esitaja põhjendused selle kohta, miks asjaolud on püsivalt muutunud, tuginesid järgmistele punktidel.69.  i) Esiteks osutas taotluse esitaja muutustele kontserni eksportmüügi struktuuris, mis koos uute kasvavate turgude uurimisega oleksid aidanud kaasa ferrosiliitsiumi kõrgemate ekspordihindade kujunemisele kõikidel eksporditurgudel, sealhulgas ka ELi turul, võrreldes esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega. Taotluse esitaja ei esitanud aga ühtegi põhjendatud tõendit äriühingute uue struktuuri, uute kasvavate turgude uurimise ja ELi turu kõrgete hindade vahelise seose väljatoomiseks. Ka uurimise tulemused ei viidanud sellise seose olemasolule. Vastupidi – kuigi ekspordihinnad olid esialgse uurimise ajal täheldatud hindadega võrreldes selgelt kõrgemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on need siiski olnud erakordselt kõikuvad. Näiteks oli ELi turul enimmüüdud mudeli kõrgeima ja madalaima tehinguhinna vahe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 100 %. Sarnast kõikumist võis täheldada ka siseturul, kuid hinnasuundumus ELi turul ei olnud võrreldav siseturu hinnasuundumusega. Sama kehtib ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud 12 kuu kohta, mida uuriti süvitsi samal ajal toimunud tagasimakseid käsitleva uurimise raames. Tõepoolest näib, et ekspordihinnad järgisid lihtsalt maailmaturu hindu.70.  Avalikustamise järel kasutas taotluse esitaja sarnaseid argumente. Kuid jällegi ei esitatud piisavalt tõendeid. Seetõttu leitakse, et hetkel puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja kõrgemad ekspordihinnad tuleneksid millestki muust kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud turuhindadest (eelkõige ELi turu hindadest). Teisisõnu puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja tehtud muudatused ettevõtete ekspordistruktuuris tulenesid nimetatud kõrgematest hindadest ning et seetõttu võib eeldada, et need hinnad püsivad ka tulevikus samal (või kõrgemal) tasemel. Vastupidiselt sellele, mida taotluse esitaja mõista annab (isegi lähtudes eeldusest, et uus struktuur on kontserni tegevust tõhustanud), ei tähenda see, et edaspidi on taotluse esitaja ELi suunatud ekspordi hinnad kõrged ega too kaasa dumpingut.71.  ii) Teiseks märkis taotluse esitaja, et tema muudele turgudele suunatud ekspordi hinnad olid samal või isegi kõrgemal tasemel kui ELi müümise hinnad. Muude turgude paremaks varustamiseks oli tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Seega ei stimuleeriks taotluse esitaja suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamine või nende mõju vähendamine ELi suunatud ekspordi suurendamist ja/või selle hindade langetamist.72.  Siiski ei saa kõnealune väide viia kehtivate meetmete kaotamise või nende mõju vähendamiseni. Meenutatakse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles taotluse esitaja (ka tema enda sõnul) endiselt dumpinguga. Lisaks rõhutas ka taotluse esitaja ise, et EL on ka edaspidi tema traditsiooniline turg. Seda kinnitab fakt, et taotluse esitaja ELi müüdud kogused on endiselt märkimisväärselt suured; kui võrrelda müügimahtusid ELi tarbimisega esialgse uurimise uurimisperioodil,[8] moodustaksid need märkimisväärse turuosa (5 ja 20 % vahel, täpseid numbreid ei ole võimalik konfidentsiaalsuse huvides avalikustada).73.  Avalikustamise järel kordas taotluse esitaja oma seisukohta, et uued turuvõimalused tekivad pigem muudel kui ELi turgudel (Indias, Aasias ja Ameerika Ühendriikides). Samas ei esitanud taotluse esitaja oma turustrateegiate toetuseks ühtegi olulist tõendit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt eksisteerinud dumpingumarginaal, muid turge käsitlevate andmete puudumine ja eksportmüügihinna kõikumine maailmaturul on elemendid, mis kõnealust väidet ei toeta ning seepärast tuleb väide tagasi lükata.74.  iii) Kolmandaks arvab taotluse esitaja, et märkimisväärse terasetoodanguga Venemaa siseturg on tema jaoks endiselt üks olulisim turg ja nõudlus samasuguse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab. Ferrosiliitsiumi siseturu- ja ekspordihinnad tõuseksid samuti palju kiiremini kui tootmiskulud. Seetõttu suurendaks taotluse esitaja müüki siseturul tõenäoliselt veelgi enam, ka sellepärast, et tema sõnul toodaks ainus teine Vene ferrosiliitsiumi tootja hiljutise omanikuvahetuse järel peamiselt suletud turu jaoks.75.  Isegi kui kõik need väited vastaksid tõele, on siiski kindel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tegeles taotluse esitaja märkimisväärselt kõrge marginaaliga dumpinguga ja tema hinnad kõikusid. Lisaks, nagu eespool selgitatud, ei viita taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi müüdud kogused sugugi sellele, et ta oleks turult eemale tõmbunud või kavatseks seda lähitulevikus teha.76.  Oma kommentaarides avalikustamise kohta kinnitas taotluse esitaja, et ainus põhjendus, mille komisjon siseturul aset leidva kasvava nõudluse asjakohasuse eitamiseks avalikustamises esitas, oleks tuvastatud dumpingumarginaali olulisus. Lisaks nentis taotluse esitaja, et kuigi komisjon tunnistas mitut Venemaa turuga seotud olulist punkti, ei suuda ta siiski esitatud argumentidest adekvaatset järeldust teha.77.  Need süüdistustega ei saa nõustuda. Esiteks räägivad lisaks tuvastatud dumpingule nimetatud argumendi vastu ka tuvastatud müügimahud. Teiseks märgivad institutsioonid, et komisjon ei andnud oma kinnitust ning toetamaks väidet, et nõudlus vaatlusaluse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab ja et kontserni ekspordihinnad tõusevad palju kiiremini kui tootmiskulud, ei esitatud piisaval hulgal sõltumatuid andmeid.78.  iv) Neljandaks tõi taotluse esitaja esile, et tema Venemaal asuvad ferrosiliitsiumi tootmiskohad olid juba aastaid töötanud täisvõimsusega, et ta ei kavatsenud lähitulevikus ferrosiliitsiumi tootmise üldist võimsust suurendada ja et ei ole mingit alust väita vastupidist.79.  Küll aga täheldati 2009. aasta finantskriisi järel võimsuse olulist taastumist ja taotluse esitaja teatas võimsuse suurendamisest 10 %−20 % võrra (pakutud vahemik konfidentsiaalsuse huvides) 2009. aasta finantskriisile eelnenud perioodiga võrreldes.80.  Avalikustamise järel arvas taotluse esitaja, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi-järgse tootmisvõimsuse võrdlemine vaatlusperioodiga ei olnud kohane, sest taotluse esitaja oleks 2009. aasta finantskriisi ette näinud ja tootmisvõimsust seetõttu vähendanud. Selle väitega ei saa nõustuda: võib täheldada teatatud võimsuste suurenemist 10 %–20 % võrra võrreldes aastaga 2007, mitte aastaga 2009, mil võimsused olid madalaimal tasemel. Lisaks ei saanud 2009. aasta finantskriis mõjutada taotluse esitaja 2007. aasta tootmisvõimsust.81.  Järeldus: muutunud asjaolude püsiva laadi kohta ei ole piisavalt tõendeid82.  Taotluse esitaja muutunud asjaolude püsiva laadiga seotud väidete analüüsimine viis, nagu eespool kokkuvõtlikult esitatud, järelduseni, mille kohaselt mis tahes muutunud asjaolu ei ole püsivat laadi. Taotluse esitaja ekspordihindade ja seetõttu ka tema dumpingumarginaali kõikumine tõenäoliselt jätkub, järgides eelkõige maailmaturu hindade arengut. Kuigi taotluse esitaja on näidanud teatavaid muutunud asjaolusid, ei saa neid seega käsitada piisavana selle tõestamiseks, et taotluse esitaja hinnakujundus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on püsivat laadi. Seega järeldatakse, et käesoleval hetkel oleks tollimaksu langetamine enneaegne ja seetõttu põhjendamatu.83.  Kohustused84.  Taotluse esitaja pakkus koos seotud importijaga välja hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.85.  Uurimine kinnitas, et toote hind on äärmiselt kõikuv. Nagu põhjenduses 42 juba mainitud, leiti, et taotluse esitaja ELi müümise hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varieerusid märkimisväärselt. Seega ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuste jaoks sobivaks. Kuigi eksportija pakkus välja indekseerimismehhanismi, ei olnud võimalik luua seost lõpptoote hinnakõikumise ja pakutud indekseerimisallika vahel, eelkõige kuna see oli ühtlasi seotud lõpptootega ning viitas hindadele, mida oli mõjutanud dumpinguhinnaga import. Seega ei peetud pakutud indekseerimist asjakohaseks.86.  Ettevõttepõhistesse riskide osas otsustati, et kontserni keeruka struktuuri tõttu on ristkompenseerimise oht väga suur: ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote võidakse müüa väljaspool liitu asuva kaubandusettevõtja kaudu muusse seotud kolmandas riigis asuvasse filiaali ning seejärel liitu edasi müüa.87.  Viimaks – kuna toode eksisteerib eri kvaliteediga osadena ning seda imporditakse peamiselt pakkimata kujul, ei ole tolliasutustel võimalik toote keemilist spetsifikatsiooni määrata (toote suhtes võidakse kohaldada erinevaid minimaalseid impordihindu) iga tehingut eraldi analüüsimata, mistõttu kontrollimine oleks väga töömahukas, et mitte öelda ebapraktiline.88.  Seetõttu lükati pakutud kohustus tagasi.89.  Läbivaatamise lõpetamine90.  Pidades silmas dumpingu järeldusi ja muutunud asjaolude tõestatud püsivat laadi, järeldatakse, et ettevõtte JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõtte JSC Kuznetsk Ferroalloy Works suhtes peaks jätkuvalt kehtima algmääruses täpsustatud tollimaksumäär, st 22,7 %.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, ilma kehtivat dumpinguvastase tollimaksu määra muutmata.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 21.12.2009, lk 51.[2] ELT L 55, 28.2.2008, lk 6.[3] ELT C 290, 27.10.2010, lk 15.[4] Vt eriti 17. novembri 2009. aasta otsust kohtuasjas T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd vs Euroopa Liidu Nõukogu ECR-II, lk 4133.[5] Nagu allpool selgitatakse, arvutati/teostati normaalväärtus, ekspordihind ja nende võrdlus CHEMK ja KFi jaoks eraldi. Selgituseks kasutatakse käesolevas osas sõna „äriühing” „taotluse esitaja” asemel, sest „taotluse esitaja”, nagu eespool märgitud, viitab CHEMKle ja KFle ühiselt.[6] Vt eespool esitatud põhjendust 23.[7] Vt eespool esitatud põhjendust 27.[8] Institutsioonid kasutavad andmeid ELi tarbimise kohta esialgse uurimise uurimisperioodist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi asemel. Seda tehakse seetõttu, et kuna käesolevas läbivaatamises piirdutakse dumpingu uurimisega ja kahjuküsimustega ei tegeleta, ei ole institutsioonidel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aset leidnud ELi tarbimise kohta kontrollitud andmeid.


				|

		52013PC0578

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks, samuti seoses teabe edastamisega tolliasutuste poolt, konfidentsiaalsete andmete vahetamisega liikmesriikide vahel ja statistilise väärtuse määratlemisega /* COM/2013/0578 final - 2013/0278 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
„ELi toimimise leping”) eristatakse volitusi, mille võib komisjonile
delegeerida selleks, et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on
üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad konkreetse seadusandliku akti
teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu
artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid), ning
rakendamisvolitusi, mis antakse komisjonile siis, kui on vaja ühetaolisi
tingimusi liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud
ELi toimimise lepingu artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid).
Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[1]
vastuvõtmisega on komisjon võtnud endale kohustuse[2] vaadata
ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis
praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7.
koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted,
milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004.
aasta määruse (EÜ) nr 638/2004 (liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse
statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta)[3]
vastavusseviimisel ELi toimimise lepingu uute eeskirjadega tuleks selle
määrusega komisjonile antud praegused rakendamisvolitused näha ette volitustena
võtta vastu delegeeritud õigusakte ja/või rakendusakte.
Lisaks tehakse ettepanek mõne muu muudatuse
kohta, et parandada liidusisese kaubavahetuse statistika koostamist.
2.           HUVITATUD
ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteeriti liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika komitee
ja Euroopa statistikasüsteemi komiteega.
Mõju hindamist ei olnud vaja teha.
3.           ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetme kokkuvõte
·      i) Õigusnormide vastavusseviimine
Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust
(EÜ) nr 638/2004, et viia see vastavusse uue institutsioonilise raamistikuga.
Eelkõige on eesmärk teha kindlaks, millised on
komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord meetmete võtmiseks
kõnealuste volituste alusel.
Seoses määrusega (EÜ) nr 638/2004 tehakse
ettepanek anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis
käsitlevad erikaupu ja nende liikumist ning nende suhtes kohaldatavaid
erinevaid või erisätteid; vaatlusperioodi kohandamist; Intrastati kaetuse määra
kohandamist; artikli 10 lõikes 4 osutatud lävede kindlaksmääramise tingimuste
täpsustamist; väikeste üksiktehingute kohta esitatavate andmete lihtsustamise
tingimuste kindlaksmääramist; koondandmete ja kriteeriumide kindlaksmääramist,
millele hinnangute tulemused vastama peavad.
Lisaks
sellele tehakse ettepanek anda komisjonile rakendusvolitused kooskõlas määruse
(EL) nr 182/2011 artiklis 5 sätestatud kontrollimenetlusega, et ta saaks
kindlaks määrata Intrastati teabe kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid,
tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika koostamiseks ettevõtte tunnuste
järgi ja meetmed tagamaks, et edastatava statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele.
·      ii) Täiendavad muudatused
Tollivormistuse lihtsustamise tulemusena ei
ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate kaupade kohta.
Selleks et tagada liidusisese kaubavahetuse statistika kvaliteet ja katvus,
tehakse ettepanek koguda teavet nende kaupade liikumiste kohta Intrastati
süsteemis.
Lisaks sellele võiks liidusisese kaubavahetuse
statistikale nii statistika kvaliteedi kui ka süsteemi tõhususe seisukohalt
kasuks tulla konfidentsiaalsete andmete tihedam vahetamine liikmesriikide
asjaomaste asutuste vahel. Seepärast peaks kõnealune andmete vahetamine üksnes
statistilisel eesmärgil olema sõnaselgelt lubatud.
Vaja on ühtselt määratleda andmeelemendi
„statistiline väärtus” mõiste kõikides liidu tasandi kaubavahetust käsitlevates
statistikates. Seepärast tehakse ettepanek viia kõnealuse andmeelemendi
praegune määratlus liidusiseses kaubandusstatistikas vastavusse selle elemendi
määratlusega liiduvälises kaubandusstatistikas.
·      iii) Euroopa statistikasüsteemi ühtlustamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009
Euroopa statistika kohta[4]
on Euroopa statistikasüsteem määratletud kui partnerlus Euroopa
statistikaasutuse – komisjoni (Eurostat), riiklike statistikaametite ja muude
siseriiklike asutuste vahel, kes vastutavad igas liikmesriigis Euroopa
statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest.
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 7 asutatud Euroopa
statistikasüsteemi komiteed käsitatakse Euroopa statistikasüsteemi
katuskomiteena. Komitee ülesanne on abistada komisjoni rakendamisvolituste
teostamisel teatavates statistikavaldkondades, välja arvatud rahvusvaheline
kaubandusstatistika.
Selles valdkonnas abistab komisjoni liikmesriikidevahelise
kaubavahetuse statistika komitee (Intrastati komitee) vastavalt määruse (EÜ) nr
638/2004 artiklile 14.
Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa statistikasüsteemile uus
püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada
partnerlust Euroopa statistikasüsteemis, kusjuures selle kõrgeimaks
strateegiaorganiks oleks Euroopa statistikasüsteemi komitee. Sellise
ühtlustamise üks aspekt on koondada kõik komiteemenetluse volitused Euroopa
statistikasüsteemi komitee kätte. Euroopa statistikasüsteemi komitee toetas
sellist uut lähenemisviisi 2012. aasta veebruaris[5].
Seepärast tehakse ettepanek asendada määruses
(EÜ) nr 638/2004 viited Intrastati komiteele viidetega Euroopa
statistikasüsteemi komiteele.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338
lõige 1.
·      Vahendi valik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
4.           MÕJU
EELARVELE
Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Puudub.
·      Euroopa Majanduspiirkond
EI KOHALDATA
2013/0278 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004
liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta seoses
delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete
vastuvõtmiseks, samuti seoses teabe edastamisega tolliasutuste poolt,
konfidentsiaalsete andmete vahetamisega liikmesriikide vahel ja statistilise
väärtuse määratlemisega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) jõustumisega tuleb komisjonile
antud volitused viia vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.
(2)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes,[6]
on komisjon võtnud endale kohustuse[7]
vaadata ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi
õigusaktid, mis praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise
kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91
kehtetuks tunnistamise kohta[8]
on komisjonile antud volitused rakendada kõnealuse määruse teatavaid sätteid.
(4)       Määruse (EÜ) nr 638/2004
vastavusseviimisel aluslepingu uute eeskirjadega tuleks komisjonile antud
praegused volitused näha ette volitustena võtta vastu delegeeritud õigusakte ja
rakendusakte.
(5)       Selleks et anda kasutajatele
sellist statistilist teavet, mida nad vajavad, koormamata seejuures ettevõtjaid
ülemääraselt, võtta arvesse metoodikasse tehtavaid vajalikke muudatusi ning
vajadust luua statistiliste andmete kogumise ja statistika koostamise tõhus
süsteem, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu
artikliga 290 vastu õigusakte, mis käsitlevad erikaupu ja nende liikumist ning
nende suhtes kohaldatavaid erinevaid või erisätteid; vaatlusperioodi
kohandamist; Intrastati kaetuse määra kohandamist; artikli 10 lõikes 4 osutatud
lävede kindlaksmääramise tingimuste täpsustamist; väikeste üksiktehingute kohta
esitatavate andmete lihtsustamise tingimuste kindlaksmääramist; koondandmete ja
kriteeriumide kindlaksmääramist, millele hinnangute tulemused vastama peavad.
(6)       On eriti oluline, et komisjon
korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka
ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning
nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(7)       Komisjon peaks tagama, et
kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja
andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
(8)       Selleks et tagada määruse
(EÜ) nr 638/2004 rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused, et ta saaks kehtestada teabe kogumise korra, eelkõige
kasutatavad koodid, tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika
koostamiseks ettevõtete tunnuste järgi ja meetmed tagamaks, et edastatava
statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele. Neid volitusi tuleks
kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
(9)       Määruse (EÜ) nr 638/2004 artiklis 14 osutatud liikmesriikidevahelise kaubavahetuse
statistika komitee (Intrastati komitee) annab komisjonile nõu ja abistab teda
rakendamisvolituste teostamisel.
(10)     Euroopa statistikasüsteemi
komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua
püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada
partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta[9] asutatud
Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama
komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.
(11)     Määrust (EÜ) nr 638/2004
tuleks muuta ja asendada viide Intrastati komiteele viitega Euroopa
statistikasüsteemi komiteele.
(12)     Tollivormistuse lihtsustamise
tulemusena ei ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate
kaupade kohta. Andmete tagamiseks tuleks kõnealuste kaupade liikumine kaasata
Intrastati süsteemi.
(13)     Liikmesriikidel tuleks lubada
vahetada konfidentsiaalseid andmeid liidusisese kaubavahetuse statistika kohta,
et parandada statistika arendamise tulemuslikkust, koostamist ja levitamist või
kõnealuse statistika kvaliteeti.
(14)     Statistilise väärtuse mõistet
tuleks selgemaks muuta ja viia see kooskõlla kõnealuse andmeelemendi mõistega
liiduvälise kaubavahetuse statistikas.
(15)     Proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt on vajalik ja asjakohane kehtestada eeskirjad teabe edastamise kohta
tolliasutuste poolt, liikmesriikidevahelise konfidentsiaalsete andmete
vahetamise kohta ja statistilise väärtuse määratlemise kohta liidusisese
kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5
lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
(16)     Õiguskindluse tagamiseks on
vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on
alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
(17)     Määrust (EÜ) nr 638/2004
tuleks seepärast vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 638/2004 muudetakse järgmiselt.
1) Artiklis 3 asendatakse lõige 4 järgmisega:
„4. Komisjonile
antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, mis
käsitlevad erikaupu ja nende liikumist ning nende suhtes kohaldatavaid
erinevaid või erieeskirju.”.
2) Artiklit 5
muudetakse järgmiselt.
a)         Lõikes 1
kustutatakse sõna „ühenduse”.
b)         Lõige 2 asendatakse
järgmisega:
„2. Statistilisi andmeid selliste kaupade
lähetamise ja saabumise kohta, mille puhul koostatakse tolli- või
fiskaalotstarbeline ühtne haldusdokument, edastab toll otse siseriiklikele
asutustele vähemalt kord kuus.”
c)         Lisatakse järgmine lõige 2a:
„2a. Iga liikmesriigi vastutav tolliasutus
esitab omal algatusel või riigi ametiasutuse nõudmisel kogu olemasoleva teabe,
mis võib statistika kvaliteeti parandada.”.
3)         Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu
delegeeritud õigusakte vaatlusperioodi kohandamiseks, et võtta arvesse seost
käibemaksu ja tollinõuetega.”
4)         Artikli 9 lõike 1
teine lõik asendatakse järgmisega:
„Punktides e–h osutatud statistiliste andmete mõisted on
esitatud lisas. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse teabe kogumise
korra, eelkõige kasutatavad koodid.
Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.”.
5)         Lisatakse
artikkel 9a järgmises sõnastuses:
„Artikkel
9a
Konfidentsiaalsete
andmete vahetamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009.
aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)(*) artikli 3 lõikes 7
määratletud konfidentsiaalseid andmeid lubatakse vahetada vaid statistilisel
eesmärgil iga liikmesriigi asjaomaste statistikaametite vahel, kui andmete
vahetamine aitab kaasa liikmesriikidevahelist kaubavahetust käsitleva Euroopa
statistika tõhusale arendamisele, kogumisele ja levitamisele või parandab selle
kvaliteeti.
Liikmesriikide
ametiasutused käsitlevad saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalselt
ja kasutavad neid üksnes statistilisel eesmärgil.”.
(*) ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.”
6)         Artiklit 10
muudetakse järgmiselt.
a)         Lõike 3 teine
lõik asendatakse järgmisega:
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu
delegeeritud õigusakte, et kohandada Intrastati kaetuse määrasid vastavalt
tehnilisele ja majanduslikule arengule, kui nende määrade vähendamine osutub
võimalikuks, säilitades samas statistiliste andmete vastavuse kehtivatele
kvaliteedinäitajatele ja -standarditele.”
b)         Lõike 4 teine
lõik asendatakse järgmisega:
„Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu
delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kõnealuse läve kehtestamise
tingimused.”.
c)         Lõige 5
asendatakse järgmisega:
„5. Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad
liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid.
Komisjonil antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud
õigusakte, et määrata kindlaks need tingimused.”.
7)         Artiklit 12
muudetakse järgmiselt.
a)         Lõike 1 punkt a
asendatakse järgmisega:
„40 kalendripäeva pärast vaatluskuu lõppu koondandmete puhul, mille
määrab kindlaks komisjon. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a
vastu delegeeritud õigusakte, et need koondandmed kindlaks määrata.”.
b)         Lõige 2
asendatakse järgmisega.
„2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) igakuised kogu
kaubavahetust puudutavad tulemused, kasutades vajadusel hinnanguid. Komisjonile
antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, et
määrata kindlaks kriteeriumid, millele hinnangute tulemused vastama peavad.”.
c)         Lõike 4 kolmas
lõik asendatakse järgmisega:
„ Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse statistika koostamise
tehnilised sätted.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2
osutatud kontrollimenetlusega.”.
8)         Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed, mis on vajalikud
kvaliteedikriteeriumitekohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks.
Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.”
9)         Lisatakse artikkel 13a järgmises
sõnastuses:
„Artikkel
13a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 3 lõikes 4, artikli 6
lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes
2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 3 lõikes 4, artikli 6
lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes
2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates
[(Publication office: please insert the exact date of the entry into force of
the amending Regulation)].
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5 ning
artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal
ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 3 lõike 4, artikli 6 lõike 2,
artikli 10 lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti a ja lõike 2 alusel
vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament
ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa
Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid
või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist
komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku
pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.”.
10) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 14
Komitee
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)(*)
tähenduses.
2.         Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
_________________________
(*) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
11) Lisa punkti 3 alapunkt b asendatakse
järgmisega:
„b) statistilise väärtusena, mis on
liikmesriikide riigipiiridel arvutatav väärtus. See põhineb maksustataval
summal või seda asendaval väärtusel, kui see on asjakohane. See hõlmab ainult
lisakulusid (transpordi- ja kindlustuskulud), mis kauba lähetamisel puudutavad
lähteliikmesriigi statistilisel territooriumil kulgevat teekonna osa ja kauba
saabumisel sihtliikmesriigi statistilisest territooriumist väljaspool kulgevat
teekonna osa. Seda nimetatakse lähetatava kauba puhul fob-väärtuseks (franko
laeva pardal) ning saabuva kauba puhul CIF-väärtuseks (kulud, kindlustus,
vedu).”
Artikkel 2
Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 638/2004
sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid ei ole enne
käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[2]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
[3]               ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.
[4]               ELT L 87,
31.3.2009, lk 164.
[5]               Euroopa
statistikasüsteemi komitee 12. kohtumine, 12. veebruar 2012.
[6]               ELT L 55, 28.2 2011, lk 13.
[7]               ELT L 55,
28.2.2011, lk 19.
[8]               ELT L 102,7, 27.4.2004, lk 1.
[9]               ELT L 87,
31.3.2009, lk 164.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.5.2016
            COM(2016) 241 final
            2016/0128(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses tobiapüügi võimalustega teatavates liidu vetes

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               •Vahendi valik

               Kavandatav vahend: määrus.

               3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

               Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ettepanekus võetakse arvesse tagasisidet sidusrühmadelt ja riiklikelt ametiasutustelt.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ettepanek põhineb Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teaduslikel nõuannetel.

               •Mõju hindamine

               Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2016/72 järgmiselt.

               Määrusega (EL) 2016/72, mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) 2016/458, on ICES IIa, IIIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes tobiavaru lubatud kogupüügiks (TAC) määratud 79 219 tonni, samas kui majandamispiirkonnas 1 oli tobiavaru püügipiiranguks määratud 13 000 tonni. Tobias on lühikese elueaga kalaliik, mille reaalajas jälgimise tulemused saavad kättesaadavaks alles mai keskel. Selle piirkonna jaoks määratud lubatud kogupüügi piirnormi tuleb nüüd muuta vastavalt kõnealustele tulemustele ja ICESi uusimate teadussoovituste põhjal.

               2016/0128 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses tobiapüügi võimalustega teatavates liidu vetes

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määrusega (EL) 2016/72
                  1
                on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

               (2)Tobiavarude püügi võimaluste haldamiseks ICES IIa ja IIIa rajoonis ja ICES IV alapiirkonnas on määruse (EL) 2016/72 IID lisas määratletud seitse majandamispiirkonda, kus kohaldatakse konkreetseid püügipiiranguid.

               (3)Määrusega (EL) nr 2016/72, mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) 2016/458,
                  2
                on ICES IIa, IIIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes tobiavaru lubatud kogupüügiks (TAC) määratud 79 219 tonni, samas kui majandamispiirkonnas 1 oli tobia püügi piiranguks määratud 13 000 tonni. Püügi piirnormi tuleks nüüd muuta vastavalt reaalajas jälgimise tulemustele ja ICESi uusimate teadussoovituste põhjal, et võimaldada kõnealuse kalavaru optimaalset püüki.

               (4)Seetõttu tuleks määrust (EL) 2016/72 vastavalt muuta.

               (5)Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata päeval pärast selle avaldamist.

               (6)Määruses (EL) 2016/72 kehtestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Määruse (EL) 2016/72 muutmine

               Määruse (EL) 2016/72 IA lisas esitatud kanne, milles käsitletakse tobiaid (Ammodytes spp.) IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Tobiad

                        Püügipiirkond:

                        IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed(1)

                        Ammodytes spp.

                        Taani

                        p.m.

                        (2)

                        Analüütiline TAC

                        Ühendkuningriik

                        p.m.

                        (2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

                        Saksamaa

                        p.m.

                        (2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4

                        Rootsi

                        p.m.

                        (2)

                        Liit

                        p.m.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        p.m.

                        (1)

                        Välja arvatud kuue meremiili ulatuses Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed.

                        (2)

                        Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta, merlangi ja hariliku makrelli püügi arvestada maha kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiate kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.

                        Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:

                        Püügipiirkond: tobiavarude majandamise piirkonna liidu veed

                        1

                         2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        (SAN/234_1)

                        (SAN/234_2)

                        (SAN/234_3)

                        (SAN/234_4)

                        (SAN/234_5)

                        (SAN/234_6)

                        (SAN/234_7)

                        Taani

                        p.m.

                        4 717

                        59 428

                        5 659

                         0

                         206

                         0

                        Ühendkuningriik

                        p.m.

                         103

                        1 299

                         124

                         0

                         5

                         0

                        Saksamaa

                        p.m.

                         7

                         91

                         9

                         0

                         0

                         0

                        Rootsi

                        p.m.

                         173

                        2 182

                         208

                         0

                         8

                         0

                        Liit

                        p.m.

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

                        Kokku

                        p.m.

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

               Artikkel 2
                  Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

                     (2)
                  Nõukogu 30. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/458, millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (ELT L 80, 31.3.2016, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0541

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses {SEC(2009)1347}  /* KOM/2009/0541 lõplik - CNS 2009/0153 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.10.2009KOM(2009) 541 lõplik2009/0153 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses{SEC(2009)1347}SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses võeti vastu 11. juunil 2007. Määrusega kehtestatakse võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide vesiviljelust reguleeriv raamistik, et hinnata ja minimeerida osutatud liikide ja nendega kaasnevate sihtgruppi mittekuuluvate liikide võimalikku mõju vee-elupaikadele. Määruses on sätestatud, et liikmesriigi tasandil tuleb kehtestada lubade süsteem.Artikli 2 lõike 7 kohaselt võidakse kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine tulevikus vabastada määruse III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest, tuginedes teaduslikele põhjendustele ja nõuannetele.Kuuenda raamprogrammi alusel rahastati kooskõlastatud meedet pealkirjaga „Environmental impacts of alien species in aquaculture” (projekt IMPASSE). Selle üldine eesmärk oli töötada välja suunised keskkonnasõbralike tavade jaoks seoses liikide asustamise ja ümberasustamisega vesiviljeluses. Lisaks tuleks eelkõige hinnata, kas maismaal asetsevad kaasaegsed kinnised vesiviljelusrajatised on bioloogiliselt ohutud ja mil määral saab nendesse rajatistesse liikumist eristada ühenduse eeskirjade kohasest liikumisest avatud vesiviljelusrajatistesse.Hiljuti projekti IMPASSE kohta esitatud lõpparuanne sisaldas määratlust „kinnised vesiviljelusrajatised”, mille puhul saab võõrliikidega kaasnevaid riske märgatavalt vähendada ja seda isegi kuni vastuvõetavale tasemele, kui siht- ja mittesihtorganismide võimalikku väljapääsu võetakse arvesse transpordi ajal ja vastuvõtva rajatise üksikasjalikes protokollides. See tähendab, et sellistes rajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine võidakse teatavatel tingimustel vabastada loa taotlemise kohustusest. Projekti IMPASSE lõpparuandes esitatud „kinnise vesiviljelusrajatise” määratlus on üksikasjalikum ja täpsem kui praegu nõukogu määruses (EÜ) nr 708/2007 artikli 3 punktis 3 esitatud määratlus. IMPASSE määratluses määratakse kindlaks peamised omadused, mis „kinnisel vesiviljelusrajatisel” peaksid olema, et tagada selle bioloogiline ohutus.IMPASSE tulemuste kohaselt on „kinnine süsteem” vesiviljelusrajatis, mille äravooluvesi ei puutu enne sõelumist, filtreerimist või nõrutamist ja töötlemist mitte mingil määral kokku avatud veekogudega, et vältida kasvatatud varude või nendega kaasnevate organismide väljapääsu.Kinnised hoidlasüsteemid põhinevad tehnoloogial, millega tagatakse, et looduslikud ja tehistingimustes peetavad veeorganismid ei puutu omavahel kokku. Kinnised rajatised põhinevad tavaliselt vee korduskasutusega süsteemidel. Nende süsteemide puhul on välja pääsemise oht väga väike (Occhipinti et al. 2008) ning suurimad probleemid ilmnevad siis, kui organisme viiakse rajatisse või sealt ära.Nende süsteemidega välistatakse tahkete jäätmete veekeskkonda sattumine ning kasvatatavate ja nendega kaasnevate organismide rajatisest väljapääsemine, samuti peaks nende meetmete abil välistatama haiguste ja parasiitide ülekandumine looduslike ja tehistingimustes peetavate veeorganismide vahel ning ettevõtte kahjum, mis tuleneb sellistest välistest teguritest nagu üleujutused, röövloomad (nt linnud), vargus ja vandalism.Peamised meetmed on järgmised: füüsiline tõke looduslike ja tehistingimustes peetavate organismide vahel; tahkete jäätmete töötlemine; surnud organismide asjakohane kõrvaldamine; sissetuleva ja väljamineva vee seire ja töötlemine.Kõnealuste süsteemide määratlemisel tuleks arvesse võtta, et vesi ei ole ainus keskkond, mille kaudu võivad parasiidid, haigused ja teised liigid edasi kanduda. Muud levimisviisid on näiteks transpordisüsteemid või sobimatu jäätmekäitlus.Seepärast võib teatavatel tingimustel pidada ohte, mis on seotud täpselt määratletud ja bioloogiliselt ohututes kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil võõrliikide või piirkonnast puuduvate liikide liikumisega, väikseks või vastuvõetavaks, mistõttu võib need vabastada loa taotlemise kohustusest. Käesoleva ettepaneku eesmärk on teha „kinniste vesiviljelusrajatiste” määratlusse vajalikud tehnilised muudatused, et vabastada sellistes rajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest. Eesmärk on kõrvaldada bürokraatlikud nõuded, tagades samas piisav keskkonnakaitse seoses võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamisega vesiviljeluses.-  Üldine taustLiikide levimine väljapoole nende looduslikku levilat laieneb kiiresti transpordi, kaubanduse, reisimise ja turismi kasvu tõttu. Mittepärismaiste liikide sissetungi loetakse laialdaselt üheks peamiseks bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmse vähenemise põhjuseks. Sellel võib olla kahjulik keskkonna-, majanduslik ja sotsiaalne mõju. Võõrliigid võivad olla vektorliikideks uutele haigustele, muuta ökosüsteeme, konkureerida kohaliku populatsiooniga jne.Nõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007 käsitleb vaid väikest osa kõnealusest probleemist. Üldises kontekstis tuleks tähelepanu pöörata hiljutiste ühenduse projektide (IMPASSE ja DAISY) tulemusel saadud andmetele. Nende andmete kohaselt on peamised tegurid, mis on tõenäoliselt seotud võõrliikide levimisega Euroopa rannikumeredesse ja siseveekogudesse, järgmised: laevade ballastvesi ja laevakere kattumine veeorganismidega (30 % kõikidest levimisjuhtudest), mere- ja siseveekanalid (24 %) ning vesiviljeluse ja isendite asustamisega seotud tavad, mille osakaal on 20 %. Muude tegurite – nt dekoratiivne otstarve, uurimistegevus või teadmata otstarve – osakaal on 26 %. 2008. aasta detsembris avaldas komisjon teatise „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes” eesmärgiga töötada ELi tasandil välja ülemaailmne strateegia sissetungivate liikide negatiivsete mõjude vastu võitlemiseks.Euroopa vesiviljelussektori säästvat arengut käsitleva ühenduse strateegia (2002) raames tehti kindlaks vajadus vähendada mittepärismaiste liikide asustamisega seotud ohte vesiviljeluses. Selle tulemusel võeti 11. juunil 2007 vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses. Sel ajal aga ei tehtud otsust seoses kinniste vesiviljelusrajatiste bioloogilise ohutusega. Liikmesriikide arvamused erinesid ning puudusid teaduslikud seisukohad otsuse toetuseks. Sel põhjusel otsustati lükata edasi kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamise ja ümberasustamise võimalik vabastamine loa taotlemise kohustusest.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega, millega püütakse tagada keskkonnakaitse kõrge tase ning lihtsustada ja vähendada halduskoormust.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineProjekti IMPASSE tulemusi on kasutatud ettepaneku koostamise tehnilise alusena. Kõnealuste kooskõlastatud meetmete rakendamisel osales Hulli Ülikooli koordineerimisel 14 koostööpartnerit. Euroopa Vesiviljelustootjate Föderatsioon (FEAP) osales samuti projektis. Projekti IMPASSE raames korraldati kaks osalusrohket seminari (2007. aastal Ungaris ja 2008. aastal Itaalias). Nendel seminaridel käsitleti muu hulgas ka kinniste vesiviljelusrajatiste küsimust. Punktis 1 kokkuvõetult esitatud ülevaadete ja arutelude tulemusel koostati „kinniste vesiviljelusrajatiste” täpsem määratlus.-  Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineNõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 kohaldatakse kõikide vesiviljelusrajatiste suhtes. Määruse vastuvõtmise ajal ei tehtud siiski otsust seoses kinniste vesiviljelusrajatiste bioloogilise ohutusega. Sellele vaatamata eristatakse nendesse rajatistesse liikumist teistsugustesse rajatistesse liikumisest ning seda loetakse tavaliselt rutiinseks liikumiseks, mille puhul ei pea nõudma eelnevat keskkonnaohu hindamist (artikli 2 lõige 6).Projekti IMPASSE raames töötati välja „kinnise vesiviljelusrajatise” määratlus, milles loetletakse omadused, mis on vajalikud selleks, et rajatist saaks pidada bioloogiliselt ohutuks. Kõnealune määratlus on varasemast täpsem ja tagab parema keskkonnakaitse. Artikli 3 punktis 3 esitatud „kinnise vesiviljelusrajatise” praeguse määratluse muutmine projekti IMPASSE tulemusel koostatud uue määratluse abil annaks võimaluse vabastada kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine loa taotlemise kohustusest. See tähendab siiski nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 muutmist, mida ei saa teha komiteemenetluse teel. Sellele vaatamata esitati kinniseid vesiviljelusrajatisi käsitlevad projekti IMPASSE tulemused kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitees ning suur osa liikmesriikidest pooldas praeguse määratluse parandamist kõnealuse vabastuse andmiseks. Seepärast valmistati ette käesolev ettepanek nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 muutmiseks. Selle eesmärk on kõrvaldada loa taotlemisega seotud bürokraatlikud nõuded nende kinniste vesiviljelusrajatise puhul, mida loetakse bioloogiliselt ohutuks.Kavandatud muudatus ei kujuta endast määruse suurt või märkimisväärset muutmist. Kinnise vesiviljelusrajatise määratlusse ja seonduvatesse sätetesse tuleb teha tehnilised muudatused, et lubada kavandatud vabastamist loa taotlemisest.Nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 ettepanekule lisati mõjuhinnang (SEK(2006) 421). Projekti IMPASSE raames rakendatud kooskõlastatud meetmed kujutavad endast juba tehnilist alust otsuse tegemiseks seoses kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamise ja ümberasustamise vabastamisega loa taotlemise kohustusest. Lisaks sellele on ettepaneku mõju väga piiratud, kuna seda kohaldatakse üksnes kinniste vesiviljelusrajatiste suhtes. Kõnealused rajatised saavad kavandatud lihtsustamisest siiski kasu, kuna kõrvaldatakse aega ja ressursse nõudvad loa taotlemise menetlused. Kõnealuse muudatusega tagatakse keskkonnakaitse säilimine ja samas on sellel positiivne sotsiaalne ja majanduslik mõju, kuna asjaomased rajatised vabastatakse loa taotlemise menetlusega seotud kuludest. Määruse piiratud muudatust käsitlev konkreetne mõjuhinnang ei annaks seega lisaväärtust, kuna see kujutaks endast lihtsalt tehnilise küsimuse kohta tehtud haldusotsust, mille mõju on vähetähtis. Ametliku mõjuhinnangu koostamine tähendaks seega ebaproportsionaalset energia- ja ajakulu.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteNõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 artikli 2 lõike 7 kohaselt võidakse kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine tulevikus vabastada määruse III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest, tuginedes teaduslikele põhjendustele ja nõuannetele.Kavandatud meetme eesmärk on vabastada bioloogiliselt ohutud kinnised vesiviljelusrajatised määruse III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest. Võttes arvesse teaduslikke nõuandeid, sisaldab ettepanek „kinnise vesiviljelusrajatise” praeguse määratluse muutmist, lisades sellesse omadused, millega tagatakse, et siht- ja mittesihtorganismide väljapääs sellistest rajatistest ei ole võimalik. Lisaks sisaldab see uut sätet, mis käsitleb võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide transporti kinnistesse vesiviljelusrajatistesse. Liikmesriigid peavad seetõttu koostama kinniste vesiviljelusrajatiste loetelu. Loetelu avaldatakse ja seda ajakohastatakse korrapäraselt veebilehel, mis loodi komisjoni määruse (EÜ) nr 535/2008 alusel. Mõningaid artikleid ja I lisa muudeti vastavalt, et need vastaksid uutele sätetele.-  Õiguslik alusÕiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37 ja artikli 299 lõige 2.-  Subsidiaarsuse põhimõteKäesolev ettepanek kuulub ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse, mis on ühenduse ainupädevuses. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Muudatuse puhul on leitud hea tasakaal keskkonnakaitse ja vesiviljeluse vajaduste vahel. Liikumine kinnistesse vesiviljelusrajatistesse, mis vastavad piisavat keskkonnakaitset tagavatele nõuetele, tuleks vabastada määruses sätestatud loa taotlemise menetlusega seotud halduskoormusest ja kuludest. Lihtsustamine ja bürokraatlike nõuete vähendamine on oluline eesmärk.-  Vahendi valikNõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 artikli 2 lõikes 7 märgitakse, et otsus selle kohta, kas võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide liikumise kinnistesse vesiviljelusrajatistesse võib vabastada määrusega ettenähtud loa taotlemise kohustusest või mitte, tuleks teha pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud menetlust (komiteemenetlus). Kõnealuse liikumise vabastamine loa taotlemise kohustusest eeldab „kinnise vesiviljelusrajatise” määratluse muutmist ja seega ka nõukogu määruse muutmist, mida ei saa teha komiteemenetluse teel. Nõukogu määrust saab muuta üksnes teise määrusega.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2009/0153 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljelusesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3]ning arvestades järgmist:1.  Määrusega (EÜ) nr 708/2007[4] kehtestatakse võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide vesiviljelust reguleeriv raamistik, et hinnata ja minimeerida osutatud liikide ja nendega kaasnevate sihtgruppi mittekuuluvate liikide võimalikku mõju vee-elupaikadele. Määruse artikli 2 lõike 7 kohaselt võidakse kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine tulevikus vabastada kõnealuse määruse III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest, tuginedes teaduslikele põhjendustele ja nõuannetele.2.  Ühenduse rahastatud kooskõlastatud meetme „Environmental impacts of alien species in aquaculture” (IMPASSE) raames esitati uus „kinniste vesiviljelusrajatiste” määratlus. Selliste rajatiste puhul saab võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikidega kaasnevaid riske vähendada vastuvõetavale tasemele, kui tehistingimustes peetavate organismide ja mittesihtorganismide võimalikku väljapääsu võetakse arvesse transpordi ajal ja vastuvõtva rajatise üksikasjalikes protokollides. Kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine tuleks loa taotlemise kohustusest vabastada üksnes juhul, kui need tingimused on täidetud.3.  Seepärast on vaja muuta määruse (EÜ) nr 708/2007 artikli 3 punktis 3 esitatud „kinnise vesiviljelusrajatise” määratlust, lisades sellesse konkreetsed omadused, millega tagatakse kõnealuste rajatiste bioloogiline ohutus.4.  Liikmesriigid peaksid koostama nende territooriumil asuvate kinniste vesiviljelusrajatiste loetelu. Läbipaistvuse huvides tuleks see loetelu avaldada ja seda korrapäraselt ajakohastada veebilehel, mis loodi komisjoni määruse (EÜ) nr 535/2008[5] alusel.5.  Kõnealuste muudatuste tõttu on vaja määrusesse teha teatavaid muid muudatusi.6.  Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 708/2007 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 708/2007 muudetakse järgmiselt.1) Artikli 2 lõige 7 asendatakse järgmisega:„7. III ja IV peatükki ei kohaldata kinnistes vesiviljelusrajatistes hoitavate võõrliikide või piirkonnast puuduvate liikide liikumise suhtes, kui transport toimub tingimustel, millega välistatakse nende liikide ja sihtgruppi mittekuuluvate liikide väljapääs.Liikmesriigid koostavad nende territooriumil asuvate, artikli 3 punktis 3 esitatud määratlusele vastavate kinniste vesiviljelusrajatiste loetelu ning ajakohastavad seda korrapäraselt. Loetelu avaldatakse veebilehel, mis loodi komisjoni määruse (EÜ) nr 535/2008 artikli 4 lõike 2 alusel.”.2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) punkt 3 asendatakse järgmisega:„3. „Kinnine vesiviljelusrajatis” – rajatis,a) kus tegeldakse vesiviljelusega veekeskkonnas, kus on tagatud veeringlus ja mille äravooluvesi ei puutu enne sõelumist, filtreerimist või nõrutamist ja töötlemist mitte mingil määral kokku avatud veekogudega, et vältida kasvatatud varude või nendega kaasnevate organismide väljapääsu;ningb) kus välditakse ettevõtte kahjumit, mis tuleneb sellistest välistest teguritest nagu üleujutused, röövloomad (nt linnud), vargus ja vandalism, ning tagatakse surnud organismide asjakohane kõrvaldamine;”;b) punkt 16 asendatakse järgmisega:„16. „rutiinne liikumine” – veeorganismide selline liikumine lähtekohast, millega kaasnev oht sihtgruppi mittekuuluvate liikide üleminekul ühest piirkonnast teise on väike ning mis, arvestades veeorganismide omadusi ja/või kasutatavat vesiviljelusmeetodit, ei avalda kahjulikku ökoloogilist mõju;”.3) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:„Artikkel 14Vesiviljelusrajatisse viimine rutiinse asustamise korralRutiinse asustamise korral lubatakse veeorganisme vesiviljelusrajatisse viia ilma karantiini või katselise keskkonda viimiseta, välja arvatud erijuhtudel, kui pädev asutus otsustab teisiti, tuginedes nõuandekomitee konkreetsele soovitusele. Liikumisi kinnistest vesiviljelusrajatistest avatud vesiviljelusrajatistesse ei käsitata rutiinse liikumisena.”.4) I lisa muudetakse järgmiselt:a) esimene lõik asendatakse järgmisega:„Võimaluse korral tuleks andmete juures viidata teaduslikule kirjandusele ning märgetele isikliku teabevahetuse kohta teadusüksuste ja kalandusekspertidega.”;b) D jagu (Koostoime looduslike liikidega) muudetakse järgmiselt:– punkt 1 asendatakse järgmisega:„1. Millised on asustatud organismi ellujäämis- ja kohanemisvõimalused juhul, kui organism pääseb väliskeskkonda?”;– punkt 6 asendatakse järgmisega:„6. Kas asustatud organismid säilivad elavana ja paljunevad edukalt kavandatavas asustamispiirkonnas või tuleb igal aastal isendeid juurde tuua?”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] …, …, lk …[2] …, …, lk …[3] …, …, lk …[4] ELT L 168, 28.6.2007, lk 1.[5] ELT L 156, 14.6.2008, lk 6.