|

52010PC0140

2010/0078 (NLE)  Ettepanek: Nõukogu määrus, millega laiendatakse Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes  /* KOM/2010/0140 lõplik - NLE 2010/0078 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 9.4.2010KOM(2010)140 lõplik2010/0078 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtesSELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist seoses uurimisega, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist dumpinguvastastest meetmetest, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 Hiina Rahvavabariigist pärit ning Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. |Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on tehtud kooskõlas algmääruses, eriti selle artiklis 13 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kehtivad meetmed on muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 12. augustil 2009 avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 734/2009, millega algatas uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi kaudu, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Korea Vabariigist ja Malaisiast pärinevana või mitte. Algatamise järel esitas Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) taotluse, mille kohaselt hoitakse meetmetest kõrvale seeläbi, et tooted laaditakse Korea Vabariigis ja Malaisias ümber. Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb korraldatud uurimise tulemustel. Uurimise käigus tehti kindlaks, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimine toimub Korea Vabariigis ja et kõik muud algmääruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid kõrvalehoidmise kindlaksmääramiseks on täidetud. Malaisiast saadetud toodete puhul ei suudetud kõrvalehoidmist kindlaks määrata. Seetõttu tehakse ettepanek laiendada Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid Korea Vabariigist saadetud samadele toodetele. Tollimaks vastab Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivale kogu riiki hõlmavale tollimaksule (60,4 %). Tollimaks tuleks kehtestada alates uurimise algatamise kuupäevast. Mitu koostööd tegevat Korea tootjat taotlesid vabastamist võimalikest laiendatud meetmetest. Tehakse ettepanek anda vabastus äriühingutele, mis tegid täiel määral koostööd ja mille puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Asjakohane nõukogu määrus tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 11. mail 2010. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eriti selle artikkel 13. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |2010/0078 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 13,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:1.  MENETLUS2.  Kehtivad meetmed ja eelnevad uurimised3.  Määrusega (EÜ) nr 1796/1999[2] (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordile dumpinguvastase tollimaksu määraga 60,4 %. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.4.  2004. aastal, kui oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale, laadides Hiinast pärit terastrossid ja -kaablid ümber Marokos, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004[3] meetmeid Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile vastavalt algmääruse artiklile 13. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004[4] meetmeid Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordi suhtes pärast seda, kui algmääruse artikli 13 kohase uurimise järel oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale ja import Ukrainast toimus Moldova kaudu.5.  Määrusega (EÜ) nr 1858/2005[5] kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu esialgsete meetmetega samal tasemel. Kehtestatud tollimaks jääb seega jõusse ja sellele viidatakse edaspidi kui „kehtivatele meetmetele”.6.  Taotlus7.  Komisjonile esitati 29. juunil 2009. aastal taotlus kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3 uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas liidu terastrosside ja -kaablite tootjate nimel Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi „taotluse esitaja”).8.  Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muutus oluliselt Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Malaisiast Euroopa Liitu eksporditud terastrosside ja -kaablite kaubavahetuse struktuur, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimisest Korea Vabariigis ja Malaisias.9.  Taotluses väideti veel, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Lisaks on piisavalt tõendeid selle kohta, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit impordi maht suurenes esialgse uurimise käigus kehtestatud mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamate hindade juures.10.  Lõpetuseks väitis taotluse esitaja, et Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosse ja -kaableid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes normaalväärtusega, mis kehtestati samasugusele tootele esialgse uurimise käigus.11.  Algatamine12.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 734/2009[6] (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite import.13.  Uurimine14.  Komisjon teavitas ametlikult Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevaid ettevõtjaid, teadaolevalt asjast huvitatud Liidu importijaid ja taotluse esitajat uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, kes olid komisjonile teada taotlusest või Korea Vabariigi ja Malaisia esindustest Euroopa Liidu juures või kes andsid endast teada algatamismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti ka Korea Vabariigi ja Malaisia hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele ja taotluses nimetatud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.15.  Endast andis teada 15 tootjat/eksportijat ja kaks hulgi- ja jaekaubandusega tegelevat ettevõtjat Korea Vabariigist, kaks tootjat/eksportijat Malaisiast, viis tootjat/eksportijat Hiinast, kaks sidusimportijat, kümme sõltumatut importijat Euroopa Liidust ja European Wire Rope Importers Association. Mõned teised äriühingud väitsid, et ei ole seotud uuritava toote tootmise ega ekspordiga.16.  Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:Korea Vabariigi tootjad/eksportijad:-  Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,-  Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,-  CS Co., Ltd, Yangsan-City,-  Cosmo Wire Ltd., Ulsan,-  Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,-  DSR Wire Corp., Suncheon-City ja selle sidusettevõtja DSR Corp., Busan,-  Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,-  Kiswire Ltd., Seoul,-  Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,-  Manho Rope & Wire Ltd., Busan,-  Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon,-  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,-  Young Heung Iron & Steel Co., Changwon CityKorea Vabariigi hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja:-  Trion Co Ltd., BusanMalaisia tootjad/eksportijad:-  Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,-  Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, SelangorHiina Rahvavabariigi tootjad/eksportijad:-  Qingdao DSR, Qingdao,-  Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,-  Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang CitySidusimportijad:-  Kiswire Europe, Madalmaad,-  Verope AG, Šveits .-  Uurimisperiood-  Uurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.-  UURIMISE TULEMUSED-  Üldised kaalutlused-  Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas kolmandate riikide ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahjude kohta või kas tollimaksu parandavaid mõjusid kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote jaoks kindlaks määratud, kui see oli vajalik kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.-  Vaatlusalune toode ja samasugune toode-  Vaatlusalune toode on vastavalt esialgses uurimises määratletule terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).-  Uurimisalune toode on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, mis on lähetatud Korea Vabariigist ja Malaisiast, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik ja Malaisia või mitte (edaspidi „uurimisalune toode”), ja mis on praegu liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode.-  Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel ning Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu lähetatud terastrossidel ja -kaablitel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitletakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.-  Koostöö tase ja kaubandusmahu kindlaksmääramine-  Nagu on välja toodud põhjenduses 11, tegi küsimustikele vastates koostööd 14 Korea Vabariigi eksportijat/tootjat, üks Korea hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja, kaks Malaisia eksportivat tootjat ja kolm Hiina eksportivat tootjat.Korea Vabariik17.  Pärast küsimustikule vastuse saatmist teatas üks Korea äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus seetõttu koostööst.18.  Ühe teise Korea äriühingu puhul leiti, et põhjenduses 47 esitatud kaalutlustel on õigustatud artikli 18 lõike 1 kohaldamine.19.  COMEXTi andmeid aluseks võttes moodustas koostööd tegeva Korea eksportiva tootja eksport uurimisperioodil 81 % kogu Korea ekspordist Euroopa Liitu. Tihedast koostööst hoolimata ei hõlmanud koostööd tegevate tootjate/eksportijate eksport seetõttu täielikult Korea Vabariigist lähtuva terastrosside ja -kaablite üldist ekspordimahtu. Üldine ekspordimaht põhines seetõttu COMEXTi andmetel.Malaisia20.  Malaisias on kaks teadaolevat tootjat. Kahe koostööd tegeva Malaisia äriühingu ekspordi üldkogus ületas COMEXTis registreeritud uurimisaluse toote impordimahu. Seetõttu leiti, et eksportivad tootjad illustreerivad terastrosside ja -kaablite kogu eksporti Malaisiast Euroopa Liitu.21.  Taotluse esitaja väitel ei ole COMEXTi andmed usaldusväärsed, mistõttu Malaisiast Euroopa Liitu toimuva ekspordi kogumahtu ei saanud selle põhjal kindlaks määrata. Uurimise ajal võrreldi impordiandmeid Malaisia ametliku statistikaga ja küsimustike kontrollitud vastustega. Selle analüüsi käigus ei leitud, et tegelik Malaisiast lähtuv eksport oleks ületanud koostööd teinud Malaisia äriühingute esitatud andmete kohast eksporti. Taotluse esitaja väide tuli seega tagasi lükata.Hiina Rahvavabariik22.  Hiina Rahvavabariigi tootjate/eksportijate koostöö oli vähene: üksnes kolm teadaolevat eksportijat/tootjat saatis küsimustikule vastuse. Pealegi ei eksportinud ükski neist äriühingutest vaatlusalust toodet Euroopa Liitu ning nad eksportisid üksnes väga väikseid koguseid Malaisiasse. Koostööd tegevate äriühingute eksport moodustas 41 % kogu Hiina ekspordist Korea Vabariiki. Seetõttu ei olnud koostööd tegevate isikute esitatud andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ekspordimahtude osas võimalik teha õigustatud otsust.23.  Ülalesitatut silmas pidades tuli järeldused liitu imporditavate terastrosside ja -kaablite ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse eksporditavate terastrosside ja -kaablite kohta osaliselt kindlaks teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 18. Hiina Rahvavabariigist Euroopa Liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina, Korea ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi erinevate statistiliste allikate andmetega ja neid kinnitasid andmed muudest statistilistest andmebaasidest, nagu Global Trade Atlas, Hiina ekspordiandmebaas, ning Korea Vabariigi ja Malaisia tolliasutuste esitatud andmete põhjal.24.  Korea, Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. Seetõttu kohandati statistikat käesoleva uurimise järeldusi silmas pidades.25.  Kaubandusstruktuuri muutusTerastrosside ja -kaablite import liitu26.  Terastrosside ja -kaablite import Hiinast Euroopa Liitu vähenes pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal kõigepealt nullilähedaseks. Pärast järkjärgulist suurenemist aastatel 2003–2006 (viimatinimetatud aastal jõudis import kõige kõrgemale tasemele – 8,656 tonnini) toimus vastupidine areng ning import vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 40 %.27.  Teisalt suurenes aastatel 1999–2008 oluliselt Koreast lähtuva terastrosside ja -kaablite koguimport Euroopa Liitu, jõudes umbes 11 123 tonnilt 48 214 tonnini. Absoluutnäitajate poolest toimus kõige märkimisväärsem aastane suurenemine aastatel 2002 ja 2003 ning 2006 ja 2007.28.  Põhinedes kaebuses esitatud ja Korea Vabariigi esindustest Euroopa Liitu juures saadud teabel, leitakse, et käesoleva uurimisega on hõlmatud enamik − või isegi kõik − Korea tegelikest uurimisaluse toote tootjatest. Seetõttu leiti, et koostööst hoiduvate Korea äriühingute eksport liitu, mis moodustas umbes 19 % Korea Vabariigist lähtuva ekspordi kogumahust, kuulub peale põhjendustes 18 ja 47 nimetatud tootjate peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele.29.  Need äriühingud on aastatel 2006 ja 2007 silmnähtavalt suurendanud oma eksporti ELi. Nendel aastatel oli ekspordimaht umbes 20 % suurem kui 2005. aastal, mis oli esimene aasta, mille kohta on kättesaadav sellisel tasemel teave. Koostööst hoiduvate äriühingute eksport on alates 2008. aastast vähenenud, mida võib seletada kõnealusel perioodil Korea ametiasutuste korraldatud uurimisega, mida on kirjeldatud põhjenduses 52.30.  Malaisia puhul näitavad nii COMEXTi andmed kui ka koostööd tegevate äriühingute kogueksport, et ka Malaisiast pärit eksport liitu on aastate jooksul järjepidevalt suurenenud. Suurenemine oli märkimisväärseim ning püsivaim 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui Malaisia eksport liitu kahekordistus.31.  Tabelis 1 on esitatud terastrosside ja -kaablite impordikogused nimetatud riikidest Euroopa Liitu alates meetmete kehtestamisest 1999. aastal kuni uurimisperioodini:Tabel 1: terastrosside ja -kaablite Euroopa Liitu toimuva impordi areng pärast meetmete kehtestamistImpordimaht tonnides | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |Hiina Rahvavabariik | Puudub | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |Osakaal kogu impordist | - | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |Korea Vabariik | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |Osakaal kogu impordist | - | 29 % | 32 % | 37 % | 47% | 52 % |Malaisia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |Osakaal kogu impordist | - | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |Impordimaht tonnides | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Hiina Rahvavabariik | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |Osakaal kogu impordist | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |Korea Vabariik | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |Osakaal kogu impordist | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |Korea koostööst hoiduvad äriühingud | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |Indeks(2005=100) | 100 | 121 % | 122 % | 89 % | 72 % |Malaisia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |Osakaal kogu impordist | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |Koostööd tegevad Malaisia äriühingud (indeks, 2006=100) | - | 100 | 102 | 148 | 144 |Allikas: COMEXT, Korea statistika (KITA)32.  Kolme eespool esitatud kaubavoo struktuuri vaadates võib täheldada, et eelkõige alates 2005. aastast on Korea eksportijad ja osaliselt Malaisia eksportijad müügi poolest oluliselt ületanud ja mahu osas teataval määral asendanud Hiina eksportijad liidu turul.33.  Üldise majanduskasvu aeglustumise tõttu, mis oli uurimisperioodiga samaaegne, on vähenenud terastrosside ja -kaablitega kauplemise maht või on aeglustunud kauplemine asjaomaste riikide vahel. Vähenemine oli siiski kõige märkimisväärsem Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi puhul (-27 %).Hiina eksport Korea Vabariiki ja Malaisiasse34.  Samal ajavahemikul võib täheldada ka Hiinast lähtuva (igasuguse läbimõõduga) terastrosside ja -kaablite ekspordi olulist suurenemist Korea Vabariiki: suhteliselt väikesest kogusest 1999. aastal (2 519 tonni) suurenes eksport 2008. aastal 78 822 tonnini. Kõige rohkem suurenes import 2005–2008, kui see neljakordistus. Viimastel aastatel oli Hiina suurim terastrosside ja -kaablite Koreasse eksportija – Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite koguimport moodustas 2008. aastal 89 %. Üksnes vaatlusaluse toote (läbimõõduga vähemalt 3 mm) hinnanguline import 2008. aastal oli 58 885 tonni.35.  Üksnes koostööst hoiduvate Korea äriühingute impordi puhul võib täheldada sama järsku suurenemist: nende äriühingute Hiinast pärit import neljakordistus 2007. ja 2008. aastaks. Ehkki pärast seda hakkas import vähenema, jäi see siiski 2005. aasta imporditasemest oluliselt kõrgemale ning hõlmas jätkuvalt väga märkimisväärseid koguseid.Tabel 2: Hiina toodete import Korea Vabariiki 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelKorea Vabariik | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |Indeks | 100 | 105 | 105 | 93 |Malaisia (indekseeritud) | 100 | 164 | 171 | 157 |37.  Allikas: Koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.38.  Kaubandusstruktuuri muudatuste kokkuvõte39.  Hiinast Euroopa Liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine 2006. aastast, samal ajal ekspordi suurenemine Korea Vabariigist ja Malaisiast ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja eelkõige kuni 2008. aastani, tõi kaasa muudatused kaubandusstruktuuris ühelt poolt ülal nimetatud riikide vahel ning teiselt poolt liidu osas. Korea Vabariigi puhul võis selle järelduseni nii üldiselt kui ka ajavahemiku 2005–2007 osas jõuda ka koostööst hoiduvate äriühingute puhul.40.  Saadi märkused, mille kohaselt oli Koreast Euroopa Liitu toimunud terastrosside ja -kaablite eksport aastate jooksul suurenenud stabiilselt, mitte järsult; väidetavalt on selline suurenemine kaubandusstruktuuri muutuste kindlakstegemise eeltingimus. Peale selle väideti, et suurenenud ekspordis tuleks pigem näha Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomulikku arengut.41.  Esiteks ei ole algmääruse artikli 13 alusel kaubandusstruktuuri muutus määratletav üksnes uurimisaluse riigi impordi äkilise suurenemisega. Teiseks näitas uurimine, et ehkki Korea eksport liitu suurenes aastatel 2006 ja 2007 märkimisväärselt, oli Korea tootjate toodang neil aastail stabiilne. Seega ei ole võimalik järeldada, et Korea ekspordimahu areng oli üksnes Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomuliku arengu tulemus. Lõpuks väljendasid liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse struktuuri muutumist alates 2006. aastast enamikul juhtudel selgelt vastakad suundumused Hiina ja Euroopa Liidu vahelistes kaubavoogudes ning Hiinast Koreasse ja Koreast Euroopa Liitu suunduvates kaubavoogudes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.42.  Kõrvalehoidmise laad43.  Artikli 13 lõike 1 alusel tuleneb kaubandusstruktuuri muutus tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Seetõttu määrati kokkupaneku toimumine kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 2.Korea VabariikÜmberlaadimine44.  Toodetud terastrosside ja -kaablite ja nende terastrosside ja -kaablite, mida importisid Koreasse või Koreast koostööd tegevad või koostööst hoiduvad äriühingud (sh muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist ja Euroopa Liidust pärit ning kõnealustesse riikidesse suunatud import), lõppsihtkoha üldine analüüs näitas, et teatavad ekspordikogused Koreast Euroopa Liitu tulenesid Hiinast pärit impordist Koreasse, sest see import ei pärinenud teistest kolmandatest riikidest ning seda ei olnud tootnud Korea omamaised tootjad.45.  Peale selle selgus võrdlusest Korea statistikas kajastatud terastrosside ja -kaablite Korea koguekspordi andmete ja koostööd tegevate eksportivate tootjate toodangut käsitleva kontrollitud teabe vahel, et Korea tootjate poolt ekspordiks ettenähtud toodang (118 856 tonni) oli oluliselt väiksem kui kogueksport (156 440 tonni) Koreast uurimisperioodil. Pidades silmas asjaolu, et Korea äriühingud tegid käesolevas uurimises tihedat koostööd, ei saa kõnealust erinevust seletada tootjatega, kes võisid uurimise vältel koostööst hoiduda.46.  Uurimise käigus selgus ka, et mõned liidu importijad hankisid Hiina päritoluga terastrossid ja -kaablid Korea eksportijatelt, kes ei teinud kõnealuse uurimise vältel koostööd. Nimetatud teavet võrreldi Korea kaubandusandmebaaside andmetega, mille põhjal selgus, et vähemalt mõned kõnealuste koostööst hoiduvate äriühingute eksporditud terastrossid ja -kaablid olid tõepoolest hangitud Hiinast.47.  Koostööd tegevate äriühingute puhul oli võimalik kindlaks teha, et mitte ükski neist ei laadinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet ümber Korea Vabariigis. Mõned neist importisid terastrosse ja -kaableid Hiina Rahvavabariigist, kuid nende puhul tehti kindlaks, et kõik müüdi maha siseturul ja teistel eksporditurgudel.48.  Ühe äriühingu puhul leiti, et ta esitas küsimustiku vastuses ebaõiget teavet. Lisaks sellele ei võimaldatud kontrollkäigu ajal ligipääsu kogu teabele. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Kooskõlas artikli 18 lõikega 4 teatati äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning anti võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.49.  Pärast teavitamist tunnistas äriühing, et hoidis varem meetmetest kõrvale, varjates Hiina Rahvavabariigist ostetud toodete õiget päritolu. Teisalt väitis äriühing, et on esitanud uurimisperioodi kohta piisavalt tootmis-, müügi- ja ostualast teavet, mida kontrolliti kohapeal. Peale selle peaks tema väitel sellest piisama, et teha kindlaks, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidnud.50.  Võttes siiski arvesse asjaolu, et äriühing hoidis oma tunnistuse kohaselt meetmetest kõrvale ning peale selle üritas uurimist takistada, leitakse olevat asjakohane jätta äriühingu esitatud andmed täielikult vastu võtmata ja mitte vabastada äriühingut laiendatud meetmetest, nagu on täiendavalt välja toodud põhjenduses 77.51.  Nagu on selgitatud põhjenduses 18, teatas üks äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus koostööst. Seetõttu tuli selle äriühingu kohta järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest faktidest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses.52.  Nimetatud faktide põhjal järeldati, et ehkki ühegi koostööst hoiduva Korea tootja puhul ei tuvastatud nende seotust asjaga, uurimisperioodil ja sellele eelnevatel aastatel ümberlaadimine siiski toimus. Seda kinnitavad ka järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta, mida on kirjeldatud põhjenduses 39.53.  Tuleb märkida, et 2007. aastal algatas OLAF uurimise sama toote Koreas ümberlaadimise kohta. Korea ametiasutused uurisid samal ajal väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist ja tegid kindlaks, et mitu äriühingut, peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, panid toime rikkumise, varjates Hiina Rahvavabariigist Koreasse imporditud terastrosside ja -kaablite õiget päritolu, kui nad toodet reeksportisid.54.  Seeläbi sai kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Korea Vabariigist.Kokkupanek55.  Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Korea Vabariigis toimuvat kokkupanekut saab käsitleda meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.MalaisiaÜmberlaadimine56.  Uurimise käigus tuvastati, et ükski koostööd tegev Malaisia tootja ei importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil Hiinast.57.  Võttes COMEXTi andmete põhjal aluseks selle, millise osa moodustab koostööd tegevate äriühingute eksport Euroopa Liitu kogu Malaisia ekspordist Euroopa Liitu, võis järeldada, et statistikas kajastuvat Malaisiast lähtuva impordi suurenemist saab täiel määral seletada koostööd tegevate äriühingute ekspordi suurenemisega. Käesolevat järeldust toetab tegelike Malaisia tootjate kogu tootmismahu suurenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38.58.  Taotluse esitaja seadis kõnealuse järelduse kahtluse alla, esitamata lähemat põhjust ega tõendeid. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.Kokkupanek59.  Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Malaisias toimuvat kokkupanekut saab käsitleda meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.60.  Seega võib järeldada, et Hiina Rahvavabariigi, Malaisia ja liidu vahel täheldatud kaubandusstruktuuri muutust ei põhjustanud kõrvalehoidmisega seotud juhtumid Malaisias. Sellest tulenevalt võib lõpetada Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi uurimise.61.  Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tollimaksu kehtestamise (Korea Vabariik)62.  Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust hoidumine.63.  Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine (Korea koostööst hoiduvad äriühingud)64.  Hindamaks seda, kas imporditud tooted kahjustasid koguste ja hindade osas Hiinast pärineva terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid koostööst hoiduvate äriühingute koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil määratletud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele aegumise läbivaatamise käigus.65.  Koguste osas leiti Koreast pärit impordi suurenemine olevat märkimisväärne, arvestades aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud turu suurust (määruse (EÜ) nr 1858/2005 põhjendus 99). Liidu hinnanguline tarbimine praegusel uurimisperioodil osutab samamoodi selle impordi olulisusele. Aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.66.  Tõendid dumpingu kohta (Korea koostööst hoiduvad äriühingud)67.  Lõpuks ning kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on olemas tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele või sarnastele toodetele.68.  Aegumise läbivaatamisel kehtestati normaalväärtus Türgi hindade alusel, mis leiti olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina Rahvavabariigile. Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et terastrosside ja -kaablite tootmise peamise sisendi valtstraadi hind oli pärast aegumise läbivaatamist oluliselt tõusnud. Seetõttu ja kuna toormaterjalide hindade liikumine kajastus uurimisperioodil ekspordihinnas, peeti asjakohaseks ajakohastada normaalväärtust, mis määrati eelnevalt kindlaks valtstraadi hindade liikumise kohaselt.69.  Leiti, et oluline osa Korea ekspordist moodustas tegelik Korea toodang. Määrates kindlaks Korea Vabariigist toimuva ekspordi hindu, mida meetmetest kõrvalehoidmine mõjutab, võeti seetõttu arvesse üksnes koostööst hoiduvate tootjate/eksportijate eksporti, mille puhul põhineti parimatel kättesaadavatel faktidel, st terastrosside ja -kaablite keskmisel ekspordihinnal uurimisperioodi vältel, nagu see kajastub COMEXTis.70.  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandused, et võtta arvesse kaudsete maksude, transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, võttes aluseks koostööd tegevate Korea tootjate/eksportijate keskmised kulud uurimisperioodil.71.  Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis kehtestati aegumise läbivaatamisel, ning kaalutud keskmisi ekspordihindu kõnealuse uurimise uurimisperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.72.  Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping.73.  MEETMED74.  Ülaltoodut arvestades järeldati, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses toimus ümberlaadimise teel Korea Vabariigi kaudu.75.  Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid meetmeid laiendada ka Korea Vabariigist lähetatud samale tootele, sõltumata sellest, kas toote deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte.76.  Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmed, milleks on 60,4 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.77.  Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Koreast lähetatud terastrosside ja -kaablite registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud.78.  MALAISIA SUHTES ALGATATUD UURIMISE LÕPETAMINE79.  Malaisia puhul tehtud järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordil ning Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismääruse kohaselt.80.  Taotluse esitaja vaidlustas ettepaneku lõpetada uurimine Malaisia suhtes. Olles juba esitanud kõik oma argumendid, puudus muu põhjus ettepanekut uuesti kaalutleda.81.  TAOTLUSED VABASTUSE SAAMISEKS82.  14 koostööd tegevat Korea Vabariigi tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.83.  Nagu on selgitatud põhjenduses 18, katkestas üks kõnealustest äriühingutest koostöö. Seepärast tuli selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastav vabastuse taotlus tagasi lükata.84.  Nagu on märgitud põhjenduses 47, esitas teine äriühing ebaõiget teavet ja ei võimaldanud ligipääsu nõutud teabele. Seepärast ei olnud võimalik rahuldada selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastuse taotlust.85.  Kolmas Korea Vabariigi äriühing ei eksportinud toodet ei uurimisperioodil ega pärast selle perioodi lõppu ning tema tegevuse kohta ei saanud teha mingeid järeldusi. Seepärast ei saanud sellele äriühingule vabastust anda. Kui algmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimused peaksid olema pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala laiendamist täidetud, võidakse äriühingu olukord taotluse korral uuesti läbi vaadata.86.  Äriühing on esitanud vastuväited ja korranud oma vabastuse taotlust. Siiski ei esitanud ta uut teavet ja tõendeid, mis võinuksid muuta eespool osutatud otsust. Seega ei olnud võimalik taotlust heaks kiita.87.  Ühegi teise Korea Vabariigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Lisaks sellele ei hoidnud ükski vabastuse taotluse esitanud äriühingutest meetmetest kõrvale. Eelkõige tuleb märkida, et neli asjaomast tootjat on seotud Hiina Rahvavabariigi äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed. Siiski ei leitud tõendeid, mis kinnitaksid vastavate sidemete sõlmimist või kasutamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise eesmärgil. Seetõttu tuleks anda vabastused kõigile koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole nimetatud põhjendustes 76−78.88.  Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, tuleb arvestada erimeetmete võtmise vajadusega. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi ilma vabastuseta Korea Vabariigi äriühingute suhtes kohaldatavat laiendatud dumpinguvastast tollimaksu.89.  Teised asjaomased eksportijad, kellega komisjon ei võtnud käesoleva menetluse raames ühendust ja kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks otsustada, kas vabastust on võimalik anda. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõnealust vabastust käsitlev taotlus tuleb saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega.90.  Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.91.  TEAVITAMINE92.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1858/2005 Hiina Rahvavabariigist pärit terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordi suhtes, laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordile sellest sõltumata, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte; kõnealused tooted on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (TARICi koodid 7312 10 81 13, 7312 10 83 13, 7312 10 85 13, 7312 10 89 13 ja 7312 10 98 13); erandiks on allpool loetletud äriühingute toodang:Riik | Äriühing | TARICi lisakood |Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |2. Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 nimetatud konkreetsed äriühingud või milleks komisjon on artikli 3 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.3. Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse Korea Vabariigist lähetatud impordilt, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, välja arvatud lõikes 1 loetletud äriühingute toodangu puhul.4. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 734/2009 algatatud uurimine seoses väidetava kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse kõnealuse impordi registreerimine.Artikkel 31. Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate HOffice: N-105 04/92B - 1049 BrusselsBELGIUMFaks (32 2) 295 65 052. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.Artikkel 4Toll peab lõpetama impordi registreerimise, mis on sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaArtikli 1 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:93.  Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.94.  Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] [koguses …] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”95.  Kuupäev ja allkiri[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.[3] ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.[4] ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.[5] ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.[6] ELT L 208, 12.8.2009, lk 7.


|

52010PC0344

 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks  /* KOM/2010/0344 lõplik - COD 2010/0197 */

		ETBrüssel 7.7.2010KOM(2010)344 lõplik2010/0197 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoksSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEuroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELTL”) on kehtestatud Euroopa Liidu ainupädevus välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas osana ühisest kaubanduspoliitikast (artikli 207 lõige 1 ja artikli 3 lõike 1 punkt e). Vastavalt ELTLi artikli 2 lõikele 1 võib valdkonnas, kus liidule on antud ainupädevus, õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit.Enne ELTLi jõustumist sõlmisid liikmesriigid kolmandate riikidega rohkem kui 1000 investeeringuid käsitlevat kahepoolset lepingut, mis osaliselt või tervikuna käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid. Selliste lepingute hulka kuuluvad kahepoolsed investeerimislepingud, mis näevad muu hulgas ette garantiisid investeerimistingimustele liikmesriikides ja kolmandates riikides erikohustuste näol, mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad.Kuigi need lepingud jäävad rahvusvahelise avaliku õiguse alusel liikmesriikide suhtes siduvaks, tuleks ELTLi jõustumisest tulenevalt investeeringuid käsitlevaid liikmesriikide lepinguid ja nende alusel võetud kohustusi käsitada välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas ELile antud ainupädevuse seisukohast.Kuna ELTLis puudub selgesõnaline üleminekukord, mis selgitaks liikmesriikide lepingute staatust, lubatakse käesoleva nõukogu ja parlamendi määruse ettepanekuga kõigil liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel praegu jõus olevatel investeeringuid käsitlevatel lepingutel edasi kesta. Seega sätestab käesolev ettepanek investorite tegutsemistingimustele selgesõnalise õiguskindluse garantii.See käsitus, milles ELTLi jõustumine kajastub arenguna umbes samamoodi nagu ühise kaubanduspoliitika kasutuselevõtt 1960-ndatel, [1] võimaldab etapiviisiliselt formuleerida ja välja töötada ELi investeerimispoliitika, mis peab teenima kõiki investoreid ja investeeringuid võrdselt.Tõdedes, et liikmesriikidelt võidakse nõuda või nad ise võivad pidada vajalikuks investeeringuid käsitlevaid lepinguid muuta, eelkõige selleks, et viia need vastavusse aluslepingust tulenevate kohustustega, kehtestab käesolev ettepanek ka raamistiku ja tingimused, mille alusel liikmesriikidel on voli astuda kolmandate riikidega läbirääkimistesse, et mõnd olemasolevat investeeringuid käsitlevat kahepoolset lepingut muuta. Ühtlasi võimaldab see liikmesriikidel teatavatel käesolevas ettepanekus sätestatud tingimustel pidada läbirääkimisi ja sõlmida kolmandate riikidega uusi investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid. Arvestades, et välismaised otseinvesteeringud on liidu ainupädevuses ning et ELi investeerimispoliitika töötatakse välja järk-järgult, tuleb käesoleva ettepanekuga kehtestatavat üleminekukorda pidada erakorraliseks meetmeks.Käesolev määrus puudutab üksnes ELi uue investeerimisalase pädevuse juhtimise üleminekuaspekte. ELi uue investeerimispoliitika eesmärke, kriteeriume ja sisu, mis töötatakse välja välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas äsja omandatud ainupädevuse alusel, ei käsitleta käesolevas määruses, vaid eraldi komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis võetakse vastu samaaegselt käesoleva määruse ettepanekuga.2. VÕIMALIKUD POLIITIKIAVALIKUD JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGAVõttes arvesse teema erilisust, hindas komisjon mitut eri võimalust eespool kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks, kuigi ametlikku mõjuhinnangut ei tehtud. 25. jaanuaril 2010 toimus Brüsselis liikmesriikide ekspertidega nõupidamine, millel arutati liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid.Selle üle, mil määral liikmesriikide investeeringuid käsitlevad lepingud on kooskõlas ELi õigusega, võib veel arutada. Komisjon on seisukohal, et tuleb vältida igasugust õiguskindlusetust nende lepingute staatuse ja kehtivuse osas, sest see võiks kahjustada ELi investeeringuid ja investorite tegevust välismaal või välisinvesteeringuid ja -investorite tegevust liikmesriikides. Selline õiguskindlusetus läheks lausa vastuollu investeeringute kaitse keskse põhimõttega, milleks on tagada õiguskindlus vastuvõtvate riikide käitumise osas. Pidades silmas ELTLi jõustumisega kujunenud olukorda, tuleb seega kiiret ja otsustavat tegutsemist eelistada tegevusetusele või hilinenud reageeringule.Nn „pehme õiguse” normid, nagu komisjoni talituste või kolleegiumi deklaratsioon või avaldus investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute staatuse ja kehtivuse kohta, ei looks asjaomaste lepingute garanteerimiseks vajalikku õiguskindlust. Seetõttu on eelistatav valik õigusakt.Käesolev ettepanek säilitab senise olukorra ja annab ajutise lahenduse, lubades liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevatel kahepoolsetel lepingutel edasi kesta. Käesoleva ettepaneku peamine mõju seisneb selles, et hoitakse ära eriti negatiivne tulemus: investeeringuid käsitlevate rahvusvaheliste lepingute alusel investoritele ja investeeringutele võimaldatud õiguste ja soodustuste võimalik kadumine. Ses suhtes ollakse seisukohal, et tegevusetuse mõju oleks palju suurem kui sellise tegevuse mõju, mis on neutraalne, arvestades, et see säilitab senise olukorra.Käesolevas ettepanekus ette nähtud luba ei määra ette kindlaks tulevase ELi investeerimispoliitika raame ega luba sellega hõlmatud lepingutel kahjustada liidu pädevuste kasutamist. Ses suhtes võib käesoleva ettepaneku alusel antud loa ettepanekus sätestatud korras ka tagasi võtta. Seejuures võetakse arvesse ka liikmesriikide kohustust kõrvaldada kõik nende senistes lepingutes esineda võivad sätted, mille Euroopa Liidu Kohus on leidnud olevat vastuolus ELTLiga.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGEttepaneku eesmärk on lubada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevatel rahvusvahelistel lepingutel jõusse jääda ning kehtestada tingimused ja kord, mille kohaselt liikmesriigid selliste lepingute üle läbirääkimisi peavad ja neid lepinguid sõlmivad.I peatükis sätestatakse määruse sisu ja reguleerimisala. Artiklis 1 nähakse ette, et määrus hõlmab liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevaid lepinguid.II peatükis nähakse ette, et olemasolevad kahepoolsed lepingud, mille liikmesriigid on sõlminud kolmandate riikidega, võivad jääda jõusse.Artiklis 2 nõutakse, et liikmesriigid peavad komisjonile teatama kõikidest lepingutest, mida nad tahavad määruse tingimuste alusel säilitada. Artikli 2 kohaldamisalasse kuuluksid ka lepingud, mis on juba sõlmitud, ent mis ei ole jõustunud.Artikliga 3 lubatakse alates käesoleva määruse jõustumisest jätta jõusse kõik olemasolevad liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised investeeringuid käsitlevad lepingud. See luba ei piira liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad liidu õigusest [2].Artikliga 4 nähakse ette, et igal aastal avaldatakse kõik teatavaks tehtud lepingud ELTs, tagamaks, et määrusega hõlmatud lepingute täpne ulatus oleks kõikidele sidusrühmadele teada.Artiklis 5 on sätestatud teatavaks tehtud lepingute läbivaatamine. Läbivaatamisel tehakse kindlaks kehtivate lepingute kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed aspektid ning võimalikud takistused, mida leping võiks põhjustada ühise kaubanduspoliitika rakendamisele. Komisjon hindab eelkõige, ega lepingud või nende sätted ei ole vastuolus liidu õigusaktidega, ei kahjusta liidu ja kolmandate riikide vahelisi investeeringuid käsitlevaid läbirääkimisi või lepinguid, ega kahjusta investeeringuid käsitlevat liidu poliitikat, sealhulgas eelkõige ühtset kaubanduspoliitikat. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon lepingute läbivaatamise alusel koostatud aruande ja võimalikud soovitused II peatüki sätete kohaldamise lõpetamise või nende muutmise kohta.Artiklis 6 kirjeldatakse selle peatüki alusel antud loa võimalikku tühistamist. Luba võib olla vaja tühistada ühe või mitme lepingu suhtes, mis on sõlmitud konkreetse kolmanda riigiga, kui need lepingud on vastuolus liidu õigusaktidega. Teiseks, loa võib tühistada, kui leping osaliselt või täielikult kattub kehtiva liidu lepinguga, mis on sõlmitud selle kolmanda riigiga ja seda kattumist liidu lepingus ei käsitleta. Näiteks võib tuua olukorra, kui liit sõlmib kolmanda riigiga vabakaubanduslepingu, milles on investeerimisega seotud sätted, ning kuuel liikmesriigil on kehtiv sarnaste sätetega investeeringuid käsitlev leping. Kui ELi sõlmitud lepingus kõnealuse kolmanda riigiga ei ole sätestatud kuue liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi vaheliste kuue lepingu asendamist, siis kohaldatakse artiklit 6. Komisjon on käesoleva eelnõuga paralleelselt vastuvõetud teatises esitanud oma vaated rahvusvahelisele investeerimispoliitikale, mida ta kavatseb järgida, sealhulgas on nimetatud riigid, kellega ta kaalub esialgses etapis läbirääkimiste pidamist investeeringutega seotud lepingute üle. Viimaseks, ühe või mitme lepingu loa võib tühistada, kui leping kahjustab investeeringutega seotud liidu poliitikat, sealhulgas eelkõige ühtset kaubanduspoliitikat (näiteks kui lepingu olemasolu kahjustab kolmanda riigi tahtmist pidada läbirääkimisi liiduga) või kui nõukogu ei ole vastu võtnud otsust investeeringutega seotud läbirääkimiste alustamiseks ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse. Artikliga 6 nähakse ette, et komisjon ja asjaomased liikmesriigid peavad konsultatsioone, mille käigus käsitletakse küsimusi, mis võivad põhjustada loa tühistamise.III peatükis sätestatakse seniste lepingute muutmine ja uute lepingute sõlmimine. Kavandatav kord on inspireeritud volitamismehhanismist, mis on sätestatud 13. juuli 2009. aasta määruses nr 662/2009, millega kehtestatakse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord küsimustes, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust, ning 7. juuli 2009. aasta määruses nr 664/2009, millega kehtestatakse läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel küsimustes, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega seotud küsimustes ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust [3].Artikliga 7 nähakse ette üldine raamistik, mille alusel liikmesriigid võivad kahepoolseid investeerimislepinguid sõlmida ja muuta.Artiklis 8 nõutakse, et liikmesriik teataks komisjonile oma kavatsusest olemasolevat lepingut muuta või sõlmida kolmanda riigiga uus kahepoolne leping. Liikmesriikidel palutakse esitada lepingu muutmise või uue lepingu sõlmimise üle peetavate läbirääkimiste kohta kõik asjaomased dokumendid, mille võib teha kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile, kui konfidentsiaalsusnõuetest ei tulene teisiti.Artiklis 9 on välja toodud sisulised põhjused, miks komisjon ei peaks andma liikmesriikidele luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks. Nende hulka kuulub eeskätt põhjus, et liikmesriigi algatus võiks kahjustada ELi läbirääkimiste või poliitika eesmärke. Komisjon võib nõuda, et liikmesriik lisaks läbirääkimistesse sobivad klauslid, näiteks seoses: a) lepingu lõpetamisega, juhul kui liit või liit ja tema liikmesriigid ühelt poolt ning see sama kolmas riik teiselt poolt sõlmivad sellele järgnevalt samasisulise lepingu (vt näiteks määruse 662/2009 artiklis 5 sätestatud denonsseerimise või asendamise klauslid); b) ülekandeid käsitlevate sätetega või c) enamsoodustusrežiimiga, pidades silmas vajadust kindlustada võrdne kohtlemine kõigile ELi investoritele selles kolmandas riigis.Artiklis 10 nõutakse, et liikmesriigid hoiaksid komisjoni kursis läbirääkimistega, mida peetakse lubatud lepingute sõlmimiseks või muutmiseks. Lisaks võib komisjon avaldada soovi osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel investeeringutega seotud läbirääkimistel vaatlejana, et tagada täielik läbipaistvus ja kooskõla liidu investeerimispoliitikaga.Artikkel 11 käsitleb läbirääkimisprotsessi lõppu ja näeb ette korra ja tingimused, mille alusel liikmesriikidele võib anda loa lepingule alla kirjutada ja leping sõlmida. Kui leping on komisjonile teatavaks tehtud (enne allakirjutamist tuleb komisjonile esitada ka lepingu tekst) hindab komisjon, kas leping ei kahjusta eelseisvaid või käimasolevaid investeeringuid käsitlevaid ELi läbirääkimisi ega ole vastuolus kohustustega, mis tulenevad ELi õigusest, sealhulgas ELTLi kolmanda osa IV jaotise 4. peatükist.Artikkel 12 näeb ette määruse III peatüki alusel antavate lubade läbivaatamise. Läbirääkimiste ja lubatud lepingute kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete aspektide läbivaatamise käigus hindab komisjon, kas on asjakohane jätkata III peatüki sätete kohaldamist. Aruanne ja võimalikud soovitused selle peatüki sätete kohaldamise lõpetamise või nende muutmise kohta esitatakse hiljemalt viis aastat pärast määruse jõustumist.IV peatükis sätestatakse teatavad nõuded liikmesriikide käitumisele seoses määruse reguleerimisalasse kuuluvate lepingutega.Artiklis 13 palutakse liikmesriikidel anda teavet nõupidamiste kohta, mis toimuvad määruse reguleerimisalasse kuuluvate lepingute alusel. Lisaks palutakse liikmesriikidel teatada komisjonile kõikidest kõnealuste lepingute alusel nende suhtes esitatud vaidluste lahendamise taotlustest, niipea kui nad saavad sellisest taotlusest teada, ning teha komisjoniga koostööd seoses vaidluste (mida neil on lubatud teha mõne teise kolmanda riigi suhtes, kes on asjaomase lepingu lepinguosaline) algatamisel või konsultatsiooniprotsessi käivitamisega mõne sellise lepingu alusel.Artikkel 14 näeb ette, et liikmesriigid võivad teada anda, kas nende poolt artiklite 8 ja 11 alusel antavat teavet tuleb pidada konfidentsiaalseks ning kas seda võib edastada teistele liikmesriikidele.Artikliga 15 luuakse uus komitee, mis abistab komisjoni määruse haldamisel, ning sätestatakse selle komitee töökord. Selle sätte võib uuesti läbi vaadata, et viia see vastavusse tulevase määrusega, mis võetakse vastu ELTLi artikli 291 alusel ja mis käsitleb komisjoni rakendusvolituste teostamise kontrolli [4]. Juhul kui käesolev ettepanek võetakse vastu enne, kui jõustub komisjoni rakendusvolituste teostamise kontrolli määrus, näeb komisjon ette, et seda ajakohastataks automaatselt nii, et selles viidataks kõnealuse määruse ettepanekus sätestatud korras ELTLi artikli 291 alusel vastu võetavale määrusele [5].Artikkel 16 näeb ette, et käesolev määrus jõustub 20 päeva pärast selle avaldamist, mis tähendab, et II peatükk kehtib enne seda kuupäeva jõustunud lepingute suhtes.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.2010/0197 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 207 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,olles toiminud seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Lissaboni lepingu jõustumise järel kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ühise kaubanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste nimekirja. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses. Järelikult võib selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit. Vastavalt aluslepingu artikli 2 lõikele 1 võivad liikmesriigid seda teha ainult juhul, kui liit neile selleks volituse annab.(2) Lisaks on aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühised eeskirjad kapitali liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning siia hulka kuulub ka investeeringutega seotud kapitali liikumine. Liikmesriikide sõlmitud rahvusvahelised lepingud välisinvesteeringute kohta võivad neid eeskirju kahjustada.(3) Lissaboni lepingu jõustumise ajal oli liidu liikmesriikidel märkimisväärsel hulgal kolmandate riikidega sõlmitud investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid. Alusleping ei sisalda selgesõnalisi üleminekusätteid selliste lepingute kohta, mis nüüd kuuluvad liidu ainupädevusse. Lisaks võivad mõned neist lepingutest sisaldada sätteid, mis kahjustavad aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühiseid eeskirju kapitali liikumise kohta.(4) Kuigi kahepoolsed lepingud jäävad rahvusvahelise avaliku õiguse alusel liikmesriikidele siduvaks ning need asendatakse järk-järgult liidu tulevaste samasisuliste lepingutega, nõuavad nende jätkuva kehtivuse tingimused ja suhe investeeringuid käsitleva liidu poliitikaga, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitikaga, asjakohast juhtimist. See suhe areneb edasi sedamööda, kuidas liit oma pädevust teostab.(5) ELi investorite ja nende kolmandates riikides tehtud investeeringute ning ka välisinvestoreid ja -investeeringuid vastu võtvate liikmesriikide huvides peaksid kahepoolsed lepingud, milles määratakse kindlaks ja garanteeritakse investeerimistingimused, jõusse jääma.(6) Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidel tuleks lubada investeeringuid käsitlevad rahvusvahelisi lepinguid jõus hoida või jõustada.(7) Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidele antakse volitus rahvusvahelisi investeeringuid käsitlevaid lepinguid muuta või sõlmida.(8) Kuna luba säilitada, muuta või sõlmida käosoleva määrusega hõlmatud lepinguid antakse valdkonnas, mis kuulub liidu ainupädevusse, tuleb seda pidada erakorraliseks meetmeks. Selline luba ei piira aluslepingu artikli 258 kohaldamist juhtudel, mil liikmesriik ei täida aluslepingutest tulenevaid kohustusi, välja arvatud juhtudel, mil täitmata jätmine on seotud vastuoludega pädevuste jagunemises liidu ja tema liikmesriikide vahel.(9) Liikmesriikidelt nõutakse [6] vajalike meetmete võtmist, et kõrvaldada vastuolud liidu õigusega, kui selliseid vastuolusid esineb nende ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes.(10) Komisjonil peaks olema võimalus tühistada luba, kui leping on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel. Loa võib tühistada ka juhul, kui liidu kehtiv leping kolmanda riigiga sisaldab liikmesriigi lepinguga sarnaseid investeeringuid käsitlevaid sätteid. Loa võib tühistada tagamaks, et liikmesriikide lepingud ei kahjusta investeeringuid käsitleva liidu poliitika, sealhulgas eelkõige ühtse kaubanduspoliitika ühepoolsete meetmete arengut ja kohaldamist. Ka on võimalik luba tühistada juhul, kui nõukogu ei võta ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, vastu otsust investeeringuid käsitlevate läbirääkimiste alustamiseks loa andmise kohta.(11) Eeskätt võimaldab käesolevast määrusest tulenev lepingute sõlmimise ja muutmise luba liikmesriikidel lahendada käesolevas määruses käsitletud vastuolusid oma rahvusvaheliste investeeringuid käsitlevate lepingute ja liidu õiguse vahel, välja arvatud juhul, kui vastuolud tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel.(12) Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse II ja III peatüki kohaldamise kohta. Aruandes tuleks muu hulgas üle vaadata nende peatükkide kohaldamise jätkamine. Kui aruandes soovitatakse lõpetada nende peatükkide sätete kohaldamise või neid sätteid muuta, tuleb koos aruandega esitada õigusakti eelnõu. Kui liikmesriikide sõlmitud kahepoolseid lepinguid kolmandate riikidega ei asendata investeeringuid käsitlevate liidu lepingutega või ei lõpetata muul viisil, jäävad need rahvusvahelise õiguse kohaselt osapooltele siduvaks.(13) Käesoleva määruse alusel lubatud lepingud ja luba alustada läbirääkimisi olemasoleva lepingu muutmiseks või uue kahepoolse lepingu sõlmimiseks kolmanda riigiga ei tohi mitte mingil juhul takistada investeeringuid käsitleva liidu poliitika ja eelkõige ühise kaubanduspoliitika rakendamist.(14) Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et konfidentsiaalseks peetavat teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele [7].(15) Liikmesriikide omavahelised investeeringuid käsitlevad lepingud ei peaks kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse.(16) On vaja ette näha teatav kord, mis tagaks, et käesoleva määruse alusel säilitatavad lepingud jäävad toimima, sealhulgas ka vaidluste lahendamise osas, austades samal ajal liidu ainupädevust.(17) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [8],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKReguleerimisalaArtikkel 1Sisu ja reguleerimisalaKäesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja kord, mille kohaselt liikmesriikidel lubatakse jõus hoida, muuta või sõlmida kolmandate riikidega investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid.II PEATÜKKLuba lepinguid jõus hoidaArtikkel 2Komisjonile teatamineKolmekümne päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest teatavad liikmesriigid komisjonile kõikidest investeeringuid käsitlevatest kahepoolsetest lepingutest, mille nad on sõlminud kolmandate riikidega enne käesoleva määruse jõustumist ja mida nad tahavad käesoleva peatüki alusel kas jõus hoida või jõustuda lasta. Sellistele teadetele lisatakse ka nende kahepoolsete lepingute koopiad.Artikkel 3Luba lepinguid jõus hoidaOlenemata liidu pädevusest investeeringute valdkonnas ja ilma, et see piiraks liikmesriikide muid liidu õigusest tulenevaid kohustusi, on liikmesriikidel aluslepingu artikli 2 lõike 1 kohaselt lubatud jõus hoida investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid, millest on käesoleva määruse artikli 2 kohaselt teatatud.Artikkel 4Avaldamine1. Iga kaheteistkümne kuu järel avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas loetelu artikli 2 või artikli 11 lõike 7 alusel teatatud lepingutest.2. Esimene lõikes 1 osutatud lepingute nimekiri avaldatakse hiljemalt kolm kuud pärast artiklis 2 sätestatud teatamistähtaega.Artikkel 5Läbivaatamine1. Komisjon vaatab artikli 2 alusel teatatud lepingud läbi, hinnates sealhulgas eelkõige, kas lepingud:a) on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, võib) kattuvad osaliselt või täielikult kehtiva liidu lepinguga, mis on sõlmitud asjaomase kolmanda riigiga, ja seda konkreetset kattumist liidu lepingus ei käsitleta võic) kujutavad endast takistust investeeringuid käsitleva liidu poliitika, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika arengus ja kohaldamisel.2. Lõikes 1 osutatud läbivaatamise hõlbustamiseks võivad komisjoni ja teate edastanud liikmesriigi vahel toimuda konsultatsioonid kas liikmesriigi või komisjoni algatusel.3. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva peatüki kohaldamise kohta aruande ning selles aruandes vaadatakse uuesti üle, kas käesoleva peatüki kohaldamist on vaja jätkata, võttes aluseks lõikes 1 nimetatud läbivaatamise.4. Kui lõikes 3 osutatud aruandes soovitatakse käesoleva peatüki sätete kohaldamine lõpetada või neid muuta, lisatakse sellele asjakohane õigusakti ettepanek.Artikkel 6Loa tühistamine1. Artiklis 3 sätestatud luba võidakse tühistada, kui:a) leping on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, võib) leping kattub osaliselt või täielikult kehtiva liidu lepinguga, mis on sõlmitud asjaomase kolmanda riigiga, ja seda konkreetset kattumist liidu lepingus ei käsitleta võic) leping kujutab endast takistust investeeringuid käsitleva liidu poliitika, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika arengus ja kohaldamisel võid) nõukogu ei ole ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, võtnud vastu otsust anda luba läbirääkimiste alustamiseks lepingu üle, mis osaliselt või täielikult kattub artikli 2 kohaselt teatatud lepinguga.2. Kui komisjon arvab, et on põhjust artiklis 3 sätestatud luba tühistada, esitab ta asjaomasele liikmesriigile põhjendatud arvamuse vajalike sammude kohta, mida tuleb võtta lõikes 1 nimetatud nõuete täitmiseks. Komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuvad konsultatsioonid.3. Kui lõikes 2 osutatud konsultatsioonidel ei suudeta küsimust lahendada, tühistab komisjon asjaomasele lepingule antud loa. Komisjon teeb loa tühistamise otsuse artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras. Otsus sisaldab nõuet, et liikmesriik võtab asjakohased meetmed ning lõpetab vajaduse korral vastava lepingu.4. Kui luba on tühistatud, kustutab komisjon lepingu artiklis 4 osutatud nimekirjast.III PEATÜKKLuba lepinguid muuta või sõlmidaArtikkel 7Luba lepinguid muuta või sõlmidaKui artiklites 8–12 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, on liikmesriigil luba astuda kolmanda riigiga läbirääkimistesse, et muuta olemasolevat investeeringuid käsitlevat lepingut või sõlmida uus.Artikkel 8Komisjonile teatamine1. Kui liikmesriik kavatseb alustada läbirääkimisi, et muuta olemasolevat kolmanda riigiga sõlmitud investeeringuid käsitlevat lepingut või sõlmida uus, teatab ta oma kavatsusest kirjalikult komisjonile.2. Sellisele teatele lisatakse vastavad dokumendid ja märge sätete kohta, mille üle läbirääkimisi peetakse, läbirääkimiste eesmärk ja muu asjakohane teave. Kui tehakse muudatusi olemasolevasse lepingusse, märgitakse teatesse sätted, mis kavatsetakse uuesti läbi rääkida.3. Komisjon teeb teate ning taotluse korral ka sellele lisatud dokumendid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, kui artiklis 14 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetest ei tulene teisiti.4. Lõikes 1 osutatud teade edastatakse vähemalt viis kalendrikuud enne seda, kui algavad ametlikud läbirääkimised asjaomase kolmanda riigiga.5. Kui liikmesriigi esitatud teave ei ole piisav, et anda artikli 9 kohaselt luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks, võib komisjon taotleda lisateavet.Artikkel 9Ametlike läbirääkimiste alustamise luba1. Komisjon annab loa alustada ametlikke läbirääkimisi, välja arvatud juhul, kui ta jõuab järeldusele, et läbirääkimiste alustamine:a) oleks vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, võib) kahjustaks liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel käimas olevate või peatselt algavate läbirääkimiste eesmärke võic) kujutaks endast takistust investeeringuid käsitleva liidu poliitika, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika arengus ja kohaldamisel.2. Osana lõikes 1 osutatud loast võib komisjon nõuda, et liikmesriik lisaks läbirääkimistesse asjakohased klauslid.3. Otsus lõikes 1 osutatud loa kohta tehakse artikli 15 lõikes 2 osutatud korra kohaselt. Komisjon teeb otsuse 90 päeva jooksul artiklis 8 osutatud teate saamisest arvates. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 90päevast tähtaega lisateabe laekumise kuupäevast alates.Artikkel 10Komisjoni osalemine läbirääkimistelKomisjoni hoitakse läbirääkimiste eri etappide jooksul kursis läbirääkimiste edenemise ja tulemustega ning komisjon võib avaldada soovi osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel investeeringuid käsitlevatel läbirääkimistel.Artikkel 11Luba lepingule alla kirjutada ja lepingut sõlmida1. Enne lepingule allakirjutamist teatab asjaomane liikmesriik komisjonile läbirääkimiste tulemustest ning edastab talle lepingu teksti.2. Lõikes 1 sätestatud teatamiskohustust kohaldatakse ka lepingute suhtes, mille üle peeti läbirääkimisi enne käesoleva määruse jõustumist, aga mida ei sõlmitud ning mille suhtes seetõttu artiklis 2 sätestatud teatamiskohustust ei kohaldata.3. Teate saamise korral annab komisjon hinnangu selle kohta, kas läbirääkimiste tulemusel koostatud leping:a) ei oleks vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, võib) ei kahjustaks liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel käimas olevate või peatselt algavate läbirääkimiste eesmärke võic) ei kujutaks endast takistust investeeringuid käsitleva liidu poliitika, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika arengus ja kohaldamisel.d) ei oleks vastuolus artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõudega, kui see on kohaldatav.4. Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel koostatud leping ei vasta lõikes 3 sätestatud nõuetele, ei lubata liikmesriigil lepingule alla kirjutada ja seda sõlmida.5. Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel koostatud leping vastab lõikes 3 sätestatud nõuetele, lubatakse liikmesriigil lepingule alla kirjutada ja see sõlmida.6. Lõigete 4 ja 5 kohased otsused tehakse artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras. Komisjon teeb otsuse 90 päeva jooksul lõigetes 1 ja 2 osutatud teate saamisest arvates. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 90päevast tähtaega lisateabe laekumise kuupäevast alates.7. Kui lõike 5 kohaselt on antud luba, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile lepingu sõlmimisest ja jõustumisest.Artikkel 12Läbivaatamine1. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva peatüki kohaldamise kohta aruande, milles vaadatakse uuesti üle, kas käesoleva peatüki kohaldamist on vaja jätkata.2. Lõikes 1 osutatud aruandes antakse ülevaade ka käesoleva peatüki alusel taotletud ja antud lubadest.3. Kui lõikes 1 osutatud aruandes soovitatakse käesoleva peatüki kohaldamine lõpetada või selle sätteid muuta, lisatakse sellele asjakohane õigusakti ettepanek.IV PEATÜKKLõppsättedArtikkel 13Liikmesriikide käitumine seoses kolmanda riigiga sõlmitud lepingutega1. Kõikide lepingute puhul, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest nõupidamistest, mis toimuvad lepingu sätete alusel. Komisjonile edastatakse nõupidamise päevakord ja kogu asjakohane teave, mis aitab tal arutusele tulevaid teemasid mõista. Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda lisateavet. Kui arutusele tulev küsimus võib mõjutada investeeringuid käsitlevat liidu poliitika ja sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika rakendamist, võib komisjon nõuda, et asjaomane liikmesriik võtaks ettenähtud seisukoha.2. Kõikide lepingute puhul, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest talle tehtud avaldustest selle kohta, et konkreetne meede on lepinguga vastuolus. Samuti teatab liikmesriik komisjonile viivitamata kõikidest kõnealuse lepingu alusel esitatud vaidluste lahendamise taotlustest, niipea kui liikmesriik sellistest taotlustest teada saab. Liikmesriik ja komisjon teevad igakülgset koostööd ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada tulemuslik kaitse, mille hulka võib vajaduse korral kuuluda ka komisjoni osalemine menetluses.3. Kõikide käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate lepingute puhul taotleb asjaomane liikmesriik enne lepingus sisalduva mistahes asjaomase vaidluste lahendamise mehhanismi käivitamist komisjoni nõusolekut ning kui komisjon seda taotleb, siis käivitab ta sellise mehhanismi. Selliste mehhanismide hulka kuuluvad konsultatsioonid teise lepingupoolega ja vaidluste lahendamine, kui see on lepinguga ette nähtud. Liikmesriik ja komisjon teevad vastavate mehhanismide raames ette nähtud menetluste läbiviimisel igakülgselt koostööd, mis võib vajaduse korral tähendada ka komisjoni osalemist vastavates menetlustes.Artikkel 14KonfidentsiaalsusKui liikmesriigid teatavad artiklite 8 ja 11 alusel komisjonile läbirääkimistest ja nende tulemustest, võivad nad märkida, kas mis tahes esitatud teavet tuleb pidada käsitleda konfidentsiaalsena ning kas seda võib jagada teiste liikmesriikidega.Artikkel 15Komitee1. Komisjoni abistab rahvusvaheliste investeerimislepingute üleminekukorralduse nõuandekomitee.2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.Artikkel 16JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[1] Nõukogu 9. oktoobri 1961. aasta otsus kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingute kehtivusaja ühtlustamise kohta ja nõukogu 16. detsembri 1969. aasta otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kaubandussuhteid käsitlevate lepingute järkjärgulise ühtlustamise ja ühenduse lepingute sõlmimise kohta.[2] Uuematest kohtulahenditest vt 3. märtsi 2009. aasta kohtuotsuseid C-205/06 ja C-249/06 ning 19. novembri 2009. aasta kohtuotsust C-118/07, milles Euroopa Liidu Kohus leidis, et Austria, Rootsi ja Soome sõlmitud kahepoolsete investeerimislepingute teatavad erisätted on vastuolus EÜ asutamislepinguga ja et asjaomased liikmesriigid ei ole astunud vajalikke samme, et need vastuolud kõrvaldada. Samad või sarnased klauslid on olemas ka teistes kahepoolsetes investeerimislepingutes, mis on sõlmitud kas enne või pärast liiduga ühinemist. Oma lahendites on Euroopa Kohus kutsunud komisjoni asuma nendes küsimustes korraldaja ja vahendaja rolli.[3] ELT L 200/52, 31. juuli 2009, lk 25 ja 46.[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, KOM(2010) 83 (lõplik), 9. märts 2010.[5] Vt eelnimetatud komisjoni ettepaneku artikkel 10.[6] Uuematest kohtulahenditest vt Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohtuasjades C-205/06, komisjon vs. Austria, C-249/06, komisjon vs. Rootsi, ja C-118/07, komisjon vs. Soome.[7] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[8] EÜT L 184, 17.07.1999, lk 23.--------------------------------------------------