title: Ettepanek: Nõukogu määrus millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel 25.1.2007
                                                     KOM(2007) 26 lõplik
                                          Ettepanek:
                                   NÕUKOGU MÄÄRUS
    millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18
   kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav
                                          tollimaks
                                     (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                      SELETUSKIRI
   1) ETTEPANEKU TAUST
      •   Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
      Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97
      (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse
      liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr
      461/2004; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaadi
      importi käsitlevas menetluses.
      •   Üldine taust
      Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi
      viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
      •   Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid
      Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.
      •   Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
      Ei kohaldata.
   2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
      •   Konsulteerimine huvitatud isikutega
      Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalus uurimise käigus oma
      huvisid kaitsta algmääruse sätete kohaselt.
      •   Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
      Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
      •   Mõju hindamine
      Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.
      Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit
      tingimustest, mida peab hindama.
ET                                           2                                            ET
 ---pagebreak---      3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
        •   Kavandatud meetmete kokkuvõte
        1. detsembril 2005 teatas komisjon teadaande avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas1
        (edaspidi „algatamisteade“) Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes
        kohaldatavate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest.
        Käesolev aegumise läbivaatamine algatati läbivaatamistaotluse põhjal, mille esitas 30.
        augustil 2005 Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi
        komitee (edaspidi „taotluse esitaja“) ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab
        olulise osa, käesoleval juhul üle 90% ühenduse teatava polüetüleentereftalaadi
        kogutoodangust.
        Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab lõplikke järeldusi
        subsideerimise, kahju, põhjuslikkuse ja ühenduse huvide kohta.
        Liikmesriikidega konsulteeriti subsideerimisvastase komitee istungitel 16. jaanuaril
        ning 26 liikmesriiki oli kavandatud tegevuskava poolt ja 1 oli vastu.
        Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks
        Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 28. veebruaril 2007.
        •   Õiguslik alus
        Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud
        impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud
        nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.
        •   Subsidiaarsuse põhimõte
        Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse
        põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
        •   Proportsionaalsuse põhimõte
        Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
        Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda
        teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
        Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike
        ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus tuleb hoida
        võimalikult madala ja ettepanekus eesmärgiga proportsionaalsena.
        •   Õigusakti valik
   1
        ELT C 304, 1.12.2005, algatamisteade (2005/304/03), lk 4.
ET                                                  3                                            ET
 ---pagebreak---       Kavandatud õigusaktid: määrus.
      Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.
      Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette teisi võimalusi.
   4) MÕJU EELARVELE
      Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
ET                                          4                        ET
 ---pagebreak---                                                  Ettepanek:
                                          NÕUKOGU MÄÄRUS
      millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18
     kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav
                                                  tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta
   subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi
   „algmäärus”),2 eriti selle artiklit 18,
   võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta
   dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,3 eriti selle
   artikli 14 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
                                              A. MENETLUS
   1. Kehtivad meetmed
   (1)      30. novembril 2000 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/20004 lõplikud
            tasakaalustavad tollimaksud teatava Indiast, Malaisiast ja Taist (edaspidi „asjaomased
            riigid“) pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET“) impordi suhtes. Kehtestatud
            meetmed põhinesid tasakaalustavate meetmete uurimisel, mis algatati algmääruse
            artikli 10 kohaselt. Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2604/20005
            lõplikud dumpinguvastased tollimaksud samadest riikidest pärit sama toote impordi
            suhtes. Kehtestatud meetmed põhinesid dumpinguvastasel uurimisel, mis algatati
            preambulis nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 5 kohaselt.
   (2)      Põhjenduses 1 nimetatud nõukogu määrust 2604/2000 on muudetud nõukogu
            määrustega (EÜ) nr 496/2002, 823/2004, 83/2005 ja 1646/20056. Muudatused tehti
   2
            EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77,
            13.3.2004, lk 12).
   3
            EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340,
            23.12.2005, lk 17).
   4
            EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.
   5
            EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.
   6
            EÜT L 78, 21.3.2002, lk 4; ELT L 127, 29.4.2004, lk 7; ELT L 19, 21.1.2005, lk 1; ELT L 266,
            11.10.2005, lk 10.
ET                                                     5                                                 ET
 ---pagebreak---            kas meetmete läbivaatamise uurimise põhjal vastavalt preambulis ja põhjenduses 1
           nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigete 3 ja 4 põhjal või
           heakskiidetud hinnakohustiste põhjal vastavalt sama määruse artikli 8 lõikele 1.
   (3)     Lisaks sellele kehtestas nõukogu 19. augustil 20077 dumpinguvastased tollimaksud
           Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast“) pärit teatava PETi impordi
           suhtes ning lõpetas menetluse Pakistanist pärit PETi impordi suhtes.
   (4)     11. oktoobril 2005 muutis nõukogu Indiast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate
           tasakaalustavate meetmete taset8. Muudatused tehti kiirendatud korras läbivaatamise
           põhjal vastavalt algmääruse artiklile 20.
   2. Läbivaatamistaotlus
   (5)     Pärast eelseisva aegumise teadaande avaldamist sai komisjon 30. augustil 2005
           taotluse läbi vaadata kehtivad meetmed vastavalt algmääruse artiklile 18 (edaspidi
           „aegumise läbivaatamine“).
   (6)     Taotluse esitas 30. augustil 2005 Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope
           polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja“) ühenduse tootjate nimel,
           kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 90% ühenduse
           polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.
   (7)     Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine
           tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju
           jätkumise või kordumise.
   (8)     Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et algmääruse artikli 18
           lõike 2 kohase läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas
           läbivaatamised 1. detsembril 20059.
   (9)     Tuleb märkida, et enne aegumise läbivaatamise algatamist ja kooskõlas algmääruse
           artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 9 teatas komisjon India valitsusele, et on
           saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India
           valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus olukorda selgust ja
           jõuda vastastikuse lahenduseni. Komisjon ei saanud India valitsuselt oma
           konsultatsioonipakkumisele mingit vastust.
   3. Paralleelsed uurimised
   (10)    1. detsembril 2006 alustas komisjon samuti Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea
           Vabariigist, Taist ja Taiwanist pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate
           dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist10 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr
           384/9611 artikli 11 lõikele 2. Samal ajal algatati nõukogu määruse 384/96 artikli 11
   7
           Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/2004 (ELT L 271, 19.8.2004, lk 1)
   8
           ELT L 266, 11.10.2005, lk 1.
   9
           ELT C 304, 1.12.2005, lk.4.
   10
           ELT C 304, 1.12.2005, lk.9.
   11
           EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT
           L 340, 23.12.2005, lk 17).
ET                                                      6                                                 ET
 ---pagebreak---           lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine ka Korea Vabariigist ja Taiwanist
          pärit samasuguse toote impordi suhtes12.
   4. Uurimisperiood
   (11)   Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2004 kuni 30. septembrini 2005
          (edaspidi „uurimisperiood“). Kahjutrendide uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1.
          jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).
   5. Uurimisega seotud isikud
   (12)   Komisjon teavitas eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid, importijaid,
          ühenduse tootjaid, kasutajaid ja taotlejat ametlikult aegumise läbivaatamise
          algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult
          teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära
          kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust
          konkreetselt põhjendasid.
   (13)   Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja
          läbivaatamistaotluses nimetatud importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas
          algmääruse artikliga 27 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist
          uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on
          vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel
          vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste
          algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
   (14)   Pärast esitatud teabe uurimist ning arvestades nende India tootjate väikest arvu, kes
          andsid märku oma valmisolekust koostööd teha, otsustati, et väljavõttelise uuringu
          tegemine ei ole kõnealuse riigi eksportivate tootjate puhul vajalik.
   (15)   Pärast ühenduse tootjate ja importijate esitatud teabe kontrollimist ning võttes arvesse
          vastuste suhteliselt väikest arvu, leiti, et väljavõtteline uuring ei oleks ühegi nimetatud
          kategooria puhul õigustatud.
   (16)   Küsimustikud saadeti seega kõigile teadaolevatele asjaomase riigi eksportivatele
          tootjatele ning importijatele, tarnijatele, ühenduse tootjatele ja kasutajatele.
   (17)   Vastused küsimustikule saadi kolmelt India tootjalt, 12 ühenduse tootjalt, ühelt
          importijalt, ühelt tarnijalt ning kümnelt töötlejalt/kasutajalt.
   (18)   Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks
          pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:
            1.    Ühenduse tootjad
            Voridian BV (Madalmaad)
            M & G Polimeri Italia Spa (Itaalia)
   12
          ELT C 304, 1.12.2005, lk.9.
ET                                                   7                                                ET
 ---pagebreak---             Equipolymers Srl (Itaalia)
            La Seda de Barcelona SA (Hispaania)
            Novapet SA (Hispaania)
            Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal)
            Selenis Itália Spa (Itaalia)
            Ühenduse tarnijad
            Interquisa SA (Hispaania)
            Sõltumatud importijad ühenduses
            Global Service International SRL (Itaalia)
            Ühenduse kasutajad
            Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia)
            2.    India valitsus
            Kaubandusministeerium, New Delhi
            Maharashtra valitsus – tööstuse direktoraat, Mumbai
            3.    India eksportivad tootjad
                         SENPET Ltd, Calcutta (endine Elque Polyesters Limited)
                         Futura Polyesters Limited, Chennai (endine Futura Polymer Limited)
                         Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi
                  B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
   1. Vaatlusalune toode
   (19)   Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, s.o asjaomasest riigist pärit PET,
          mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 1628-5. Praeguse
          klassifikatsiooni kohaselt kuulub see CN-koodi 3907 60 20 alla.
   2. Samasugune toode
   (20)   Samamoodi kui esialgses uurimises, leiti ka nüüd, et vaatlusalusel tootel – PETil, mida
          toodetakse asjaomases riigis ja müüakse sealsel siseturul – ning PETil, mida toodavad
          ja müüvad ühenduse tootjad, on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ning
          kasutusviisid. Sellepärast otsustati, et kõik PETi liigid, mille viskoossus on vähemalt
          78 ml/g, on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.
           C. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
ET                                                 8                                              ET
 ---pagebreak---    I. Subsideerimise jätkumine – sissejuhatus
   (21)   Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste
          põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:
   1.      Esialgselt uuritud subsideerimiskavad
   Üleriigilised kavad
             a)   imporditollimaksude hüvituskavad (Duty Entitlement Passbook Scheme –
                  DEPBS)
             b)   tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES)
             c)   kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods
                  Scheme – EPCGS)
             d)   eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones – EPZ) /
                  erimajandustsoonid (Special Economic Zones – SEZ) / ekspordisuunitlusega
                  üksused (Export Oriented Units – EOU)
   2.      Esialgselt uurimata subsideerimiskavad
   Üleriigilised kavad
             e)   eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)
             f)   ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS).
   Piirkondlikud kavad
             g)   Gujarati müügimaksuvabastuse kava (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme –
                  GSTIS)
             h)   Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (Gujarat Electricity Duty Exemption
                  Scheme – GEDES)
             i)   Lääne-Bengali sooduskavad (West Bengal Incentive Scheme – WBIS)
             j)   Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives
                  (PSI) of the Government of Maharashtra)
   (22)   Punktides a ja c–e nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse
          (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil
          1992 („väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda
          välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud
          „Ekspordi- ja impordipoliitika“ dokumentides (alates 1. septembrist 2004 pealkirja all
          „Väliskaubanduspoliitika“), mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta
          tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva juhtumi uurimisperioodi jaoks on oluline
          üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks
          1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks
          kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 dokumendis „Menetlusjuhend – 1.
ET                                                9                                              ET
 ---pagebreak---           september 2004 kuni 31. märts 2007, I köide“ (edaspidi „HOP I 2004–2009“).
          Menetlusjuhendit (HOP) ajakohastatakse regulaarselt.
   (23)   Punktis b nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel,
          mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.
   (24)   Punktis f nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse
          reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal („RBI“)
          juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.
   (25)   Punktis g nimetatud Gujarati müügimaksuvabastuse kava põhineb Gujarati
          tööstussoodustuste poliitikal ja seda haldab Gujarati valitsus; punktis h nimetatud
          Gujarati elektrimaksust vabastamise kava põhineb 1958. aasta Bombay elektrimaksu
          seadusel.
   (26)   Punktis j nimetatud kava haldab Maharashtra osariik ja see põhineb Maharashtra
          osariigi valitsuse tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi määrustel.
   (27)   Punktis i nimetatud kava on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja
          tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis
          on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-
          CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004).
   (28)   Pärast väidetud subsideerimise järelduste avalikustamist kinnitas India valitsus
          mitmete probleemide olemasolu seoses kavade tasakaalustatavuse ja
          subsiidiumisummade arvutamisega. Samuti kinnitas ta väiteid, et subsideerimise
          jätkumine käesoleval juhul ei ole tõenäoline. Siinkohal tuleb märkida, et need esitised
          ei sisalda uusi argumente, mis muudaksid käesolevas määruses sätestatud järeldusi.
   II Üleriigilised kavad
   1. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)
            a) Õiguslik alus
   (29)   DEPBSi detailne kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja HOP
          I 2004–2009 punktides 4.3 kuni 4.4.
   (30)   Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei ole saanud DEPBSi raames
          tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole
          käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
   2. Tulumaksukavad (Income Tax Schemes)
   (31)   Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei ole saanud ITESi raames
          tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole
          käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
   3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme –
   EPCGS)
            a) Õiguslik alus
ET                                                10                                               ET
 ---pagebreak---    (32) EPCGSi detailne kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 5 ja HOP I
        2004-2009 peatükis 5.
          b) Toetuse saajad
   (33) Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja
        teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.
          c) Rakendamine
   (34) Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja
        alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aastat vanu kasutatud kapitalikaupu) tollimaksu
        vähendatud või nullmääraga. Selleks annab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu
        tasumisel välja EPCG-litsentsi. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud
        kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete
        tootmiseks.
   (35) EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib
        omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks
        vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib kodumaine tootja
        kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade
        tarnimisel EPCG-litsentsi omanikule.
          d) EPCG-kava kokkuvõte
   (36) EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a
        alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse
        poolne finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on
        tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud
        parandavad tema likviidsust.
   (37) Peale selle sõltub EPCGS juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks
        tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4
        punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
   (38) Järelikult ei saa seda kava lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega
        asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti
        a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide
        kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita
        eksporditavate toodete tootmiseks.
          e) Subsiidiumi suuruse arvutamine
   (39) Ükski koostööd tegev eksportija ei soetanud uurimisperioodil kapitalikaupu. Siiski sai
        üks äriühing jätkuvalt tulumaksuvabastusi enne uurimisperioodi ostetud
        kapitalikaupadelt esialgses uurimises kindlaksmääratud summa ulatuses.
        Uurimisperioodil saadud subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7
        lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati
        ajavahemikule, mis vastab eksportiva tootja nende kaupade tegelikule
        amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on uurimisperioodi kohta selliselt
        arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse
        muutumist aja jooksul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati
ET                                               11                                             ET
 ---pagebreak---           sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada
          subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see
          subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja),
          kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse
          valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Skeemist kasu saanud
          äriühingu subsiidium oli 0,38%.
   4. Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)
            a) Õiguslik alus
   (40)   Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr
          5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04
          (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.
            b) Toetuse saajad
   (41)   Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad
          eksportijad. ECSi raames sai kasu üks uurimises koostööd tegev äriühing.
            c) Rakendamine
   (42)   Selle kava raames sätestab RBI ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära
          kohustusliku maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida
          kommertspangad võivad eksportijalt võtta, et teha krediit eksportijatele kättesaadavaks
          rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste intressimääradega. ECS koosneb kahest
          allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakkimislaen”), mis hõlmab
          eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo
          rahastamiseks antud laenu, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, milles nähakse
          ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka
          suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi
          rahastamiseks.
   (43)   RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa
          intressimääraga,     võrreldes    tavapäraste     kommertslaenude      (sularahalaenud)
          intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord.
            d) Kokkuvõte ECS-kava kohta
   (44)   Kõigepealt saab ECSi krediidi soodusintressimääraga, mis on sätestatud RBI
          koondringkirjades, vähendada eksportija intressikulusid, võrreldes nende
          laenukuludega, mida kujundavad turutingimused, ning anda algmääruse artikli 2 lõike
          2 tähenduses eksportijale soodustusi. Jõuti järeldusele, et kasu said ainult need
          koostööd tegevad eksportijad, kelle puhul leiti selliseid intressimäärade erinevusi.
          Erinevusi RBI koondringkirjade raames antud laenude ja kommertspankade
          „sularahalaenude“ intressimäärade vahel ei saa seletada ainult kommertspankade
          turukäitumisega.
   (45)   Teiseks ja hoolimata sellest, et ECSi sooduslaene annavad kommertspangad, on see
          soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses.
          RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 „valitsuse“
          definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku
ET                                               12                                               ET
 ---pagebreak---         poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India
        valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud
        tingimustega, sealhulgas ekspordilaenude intressi ülemmääradega, mis on
        kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et
        kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi
        finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid
        ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i –
        käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline
        otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes
        valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest
        menetlustest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktiga iv.
        Seda      subsiidiumi    peetakse     konkreetseks      ja    tasakaalustatavaks,   sest
        soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad
        seetõttu eksporditegevusest nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.
          e) Subsiidiumi suuruse arvutamine
   (46) Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult
        makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida ettevõte oleks
        maksnud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see
        subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna
        subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse
        valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. ECS-kava raames kasu
        saanud äriühingu subsiidium oli 0,1%.
   5. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units                      Scheme     –
   EOUS)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZS)
   (47) Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei ole saanud SEZSi raames
        tasakaalustatavaid soodustusi. Siiski oli kahel India äriühingul EOU staatus ja nad said
        uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustusi. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang
        on seega antud vaid EOUSi kohta
          a) Õiguslik alus
   (48) EOU-kava detailne kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 6 ja
        dokumendis HOP I 2004-2009.
          b) Toetuse saajad
   (49) Kõiki äriühinguid, kes põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste
        ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul turustavaid äriühinguid, võib asutada EOU-kava
        kohaselt. Siiski peavad tööstussektori ettevõtted ületama minimaalse investeeringute
        läve põhivarade puhul (10 miljonit India ruupiat), et saada toetust EOU-kava raames.
          c) Rakendamine
   (50) Nagu esialgses uurimises juba kindlaks tehti, võivad EOUd asuda ja neid võib asutada
        igal pool Indias.
   (51) Taotlus EOU staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie
        aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi
ET                                             13                                                ET
 ---pagebreak---         arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused
        kiidavad ettevõtte taotluse heaks, edastatakse nõusolekuga seotud tingimused
        ettevõttele. EOU staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib pikendada.
   (52) EXIM-poliitikas 2004–2009 sätestatud EOU oluline kohustus on saavutada netotulu
        välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama
        imporditud kaupade koguväärtuse.
   (53) Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:
          i)    Imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või
                sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja
                tarbekaubad);
          ii)   aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;
          iii)  kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;
          iv)   võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50% ekspordi FOB-väärtusest),
                eeldusel et saadakse positiivset netotulu välisvaluutas soodustollimaksude (s.t
                lõpptoodete aktsiisimaks) tasumise järel;
          v)    osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt;
          vi)   tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010.
                aastani) tulumaksuseaduse lõigete 10A või 10B kohaselt nõutavast
                ekspordikasumi tulumaksust;
          vii) 100% välisosaluse lubamine.
   (54) Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse paragrahvi 65 kohaselt tolli
        järelevalve all.
   (55) Nad on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud
        materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning kooskõlas HOP 2004–2009 punktiga
        6.11.1 tehtud ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele
        asutustele kvartali- ja aastaaruannetena.
   (56) Siiski ei pea [EOU] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele
        edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga“, nagu on sätestatud HOP I
        2004–2009 punktis 6.11.2.
   (57) Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel. EOU
        ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab
        pidevalt EOU juures.
   (58) Käesoleval juhul kasutas EOUSi kaks koostööd tegevat eksportijat. Koostööd tegevad
        eksportijad kasutasid kava selleks, et importida toorainet ja kapitalikaupu
        imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi
        müügimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Üks eksportiv äriühing
        kasutas kava ka selleks, et saada osalist tollimaksutagastust kodumaistelt
        naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt. Sellega said nad kõiki soodustusi, mida on
ET                                              14                                              ET
 ---pagebreak---         kirjeldatud põhjenduse 51 punktides i–v. Uurimine näitas, et asjaomased eksportijad ei
        saanud kasu EOUSi tulumaksusoodustustest.
          d) Kokkuvõte EOUSi kohta
   (59) EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest (“põhitollimaks” ja „spetsiaalne
        lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus
        algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks
        oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, millest EOU saab kasu algmääruse
        artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega
        ja müügimaksu tagasi saamisega säästab see oma likviidsust.
   (60) Vabastamine aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist („lisatollimaks”)
        ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude saamatajäämist. Aktsiisi- ja lisatollimaksu
        saab tasumise korral kasutada krediidina edasiste tollimaksukohustuste jaoks (nn
        CENVAT-mehhanism). Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT-krediidi abil
        on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel.
   (61) Seega saab algmääruse artikli 2 tähenduses subsiidiumideks pidada vaid
        põhitollimaksust       ja     spetsiaalsest     lisatollimaksust      vabastamist, osalist
        tollimaksutagastust kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt ning müügimaksu
        tagastamist. Juriidiliselt sõltuvad need ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid
        algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. EOU
        ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02–07 punktis 6.1, on conditio
        sine qua non saada soodustusi.
   (62) Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon on taganenud oma esialgses uurimises
        kasutatud põhjendustest tooraine tollimaksuvabastuse hindamise osas ning et ainult
        ülemääraseid tühistamisi, kui üldse midagi, tuleks tasakaalustada. Vastusena tuleks
        märkida, et esialgses uurimises hinnati tasakaalustatavat subsiidiumisummat sellest
        olenemata, kas EOU on algmääruse tähenduses lubatav tollimaksu tagastussüsteem või
        mitte13 Käesoleva läbivaatamise raames uuriti hoolikalt kava tervikuna koos
        seiresüsteemiga.
   (63) Uurimine näitas, et neid subsiidiume ei saa pidada lubatavaks tollimaksu
        tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse
        artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele,
        mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastussüsteemi mõiste ja
        eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi mõiste ja
        eeskirjad). Juhul kui müügimaksu tagastamist ja imporditollimaksuvabastust
        kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatud tagastamissüsteemide
        reeglitele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõutakse I lisa punktis h
        (müügimaksu tagastamine) ja i (imporditollimaksu soodustused).
   (64) Lisaks sellele ei ole tõestatud, et India valitsusel on olema tõhus kontrollisüsteem või -
        menetlus, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote
        tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja
        asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2).
   13
        Põhjendus 26, nõukogu määrus (EU) nr 2603/2000, EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.
ET                                                15                                               ET
 ---pagebreak---           Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust teenida netotulu
          välisvaluutas mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet.
   (65)   EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel hulgal oma toodangut – kuni 50% aastasest
          käibest. Seepärast puudub seadusejärgne kohustus kogu saadud toodete koguse
          eksportimiseks. Lisaks sellele toimuvad need kodumaised tehingud ilma
          valitsusametnike järelevalve ja kontrollita ning neid kinnitavad vaid ettevõtted ise.
          Sellest tulenevalt on EOU valdused vähemalt osaliselt India ametkondade kontrolli alt
          väljas. See suurendab edasiste kontrollivahendite tähtsust, eriti tollimaksuvabade
          sisendmaterjalide ja saadud eksporttoodete seotuse osas, et süsteemi võiks
          kvalifitseerida tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemina.
   (66)   Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tuleb meeles pidada, et EOU ei pea de jure
          seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva tootega. Ainult selliste
          kontrollide rakendamisel saaksid India ametiasutused piisavalt teavet sisendite lõpliku
          sihtpunkti kohta, et võimaldada tõhusalt kontrollida, et tolli-/müügimaksusoodustused
          ei ületaks eksporttoodangu sisendeid. Ettevõtte oma hinnangul põhinevast teabest
          igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused,
          ei piisa. Lisaks sellele on igakuise maksude tagastamise eesmärk kontrollida
          aktsiisimakse mitte sisendite sihtpunkti. Ettevõttesisesed süsteemid, mis ei ole
          seadusega kindlaks määratud, ei ole piisavad, kuna tollimaksude tagastamise
          kontrollisüsteemi peaks välja töötama ja jõustama valitsus ja seda ei tohiks jätta iga
          üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesandeks. Sellest tulenevalt kinnitas uurimine,
          et India ekspordi-impordipoliitikas ei nõuta EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud
          toote vahelise seose näitamist ning India valitsusel ei ole tõhusat kontrollimehhanismi
          tegemaks kindlaks, milliseid sisendeid tarvitati eksporttoodangu jaoks ja millistes
          kogustes.
   (67)   Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi
          uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel
          tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). India
          valitsus ei esitanud ka tõendeid tõestamaks, et liigmakseid ei ole tehtud.
   (68)   Eelnevat arvesse võttes tuleks tagasi lükata äriühingu väide selle kohta, et komisjon on
          taganenud       oma     esialgses    uurimises     kasutatud     põhjendusest      tooraine
          tollimaksuvabastuse hindamise osas ning et ainult ülemääraseid tühistamisi, kui üldse
          midagi, tuleks tasakaalustada.
            e) Subsiidiumi suuruse arvutamine
   (69)   Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate
          tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav kasu kogu sissenõudmata jäänud
          imporditollimaks (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), kodumaistelt
          naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt tagastatud tollimaks ning tagastatud müügimaks
          uurimisperioodi jooksul.
   i)    Imporditollimaksuvabastus         (põhitollimaks     ja     spetsiaalne      lisatollimaks),
   müügimaksutagastus toorainelt ja tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud
   kütuselt
ET                                                 16                                                 ET
 ---pagebreak---    (70)     EOUSina toimivate eksportijate subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel
            EOU-le tervikuna imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude
            (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), tagastatud müügimaksu ja kodumaistelt
            naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt tagastatud tollimaksu alusel. Vastavalt algmääruse
            artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks
            kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Algmääruse artikli 7 lõike 2
            kohaselt jagati need subsiidiumisummad uurimisperioodi asjakohasele ekspordikäibele
            (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud
            arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel viisil saadud
            subsiidiumimarginaalid olid kahe äriühingu puhul vastavalt 0,9% ja 5,8%.
   ii) Kapitalikaupade        vabastamine   imporditollimaksust    (põhitollimaks   ja   spetsiaalne
   lisatollimaks)
   (71)     Kapitalikaubad ei sisaldu füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7
            lõikele 3 arvutatakse uurimisaluste ettevõtete kasu imporditud kapitalikaupadelt
            maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa kasutatavate vastavate
            kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale uurimisalustes ettevõtetes. Sellise
            normaalse amortiseerumisaja kindlaksmääramiseks võeti aluseks kahe koostööd
            tegeva eksportija kasutatud tegelikud amortiseerumisajad, milleks oli 18 aastat.
            Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa
            kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames
            saadud kasu saajale. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see
            subsiidiumisumma jaotatud uurimisperioodi vältel tehtud ekspordikäibele (nimetaja),
            kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse
            valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel viisil saadud
            subsiidiumimarginaalid olid kahe äriühingu puhul vastavalt 1,8% ja 0,4%.
   (72)     Seega oli kogu EOUSi raames saadud subsiidiumimarginaal asjaomaste äriühingute
            jaoks vastavalt 2,7% ja 6,2%.
   6. Eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)
              a) Õiguslik alus
   (73)     Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1. kuni
            4.1.14 ja HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30.
              b) Toetuse saajad
   (74)     ALS koosneb kuuest allkavast, mida on allpool üksikasjalikumalt kirjeldatud. Need
            allkavad erinevad muu hulgas tingimuste ulatuse poolest. ALSiga seotud soodustusi
            saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad
            eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat
            varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete ALSi. Peatööettevõtjad,
            kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute“ kategooriatesse, mida on
            nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega
            üksusele (EOU), saavad taotleda soodustusi ALSi raames ekspordiga samaväärsete
            toimingute eest. Soodustusi „ekspordiga samaväärsete toimingute“ eest saavad
            taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste
            akreditiivide alusel.
ET                                                  17                                               ET
 ---pagebreak---          c) Rakendamine
   (75) Eellubasid väljastatakse:
         i)    Tegeliku ekspordi jaoks: See on peamine allkava. See võimaldab
               tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporttoote tootmiseks.
               Eksport peab olema tegelik, s.t et eksporditav toode peab väljuma India
               territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporttoote
               tüüp, on loal kirjas.
         ii)   Iga-aastane vajadus: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid
               laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted).
               Litsentsiomanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval
               eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali,
               mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib
               eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks
               kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.
         iii)  Vahetarned: See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota
               üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija
               valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja
               võib saada selle jaoks ALSi vahetarnete jaoks. Lõplik eksportija viib tootmise
               lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.
         iv)   Ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida
               tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud kaupade tootmiseks, mida
               müüakse „ekspordiga samaväärselt“ EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2
               alapunktides b–g, ja i-j nimetatud kliendikategooriatele. See tähendab, et
               valmis tooteid ei pea riigist välja viima, kuid toimuvat tehingut loetakse kliendi
               staatuse alusel ekspordiga samaväärseks toiminguks. See hõlmab ka tarnimist
               EOUle või litsentsiomanikule kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
               raames.
         v)    Eelnevad vabastusotsused: ALSi valdajal, kes kavatseb hankida
               sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid
               eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload
               eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade
               kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab
               tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on
               sätestatud EXIM-poliitika 02–07 punktis 8.3 (s.o ALS vahetarnete/ekspordiga
               samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt
               tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse
               mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija
               asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii
               kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.
         vi)   Sisemaised akreditiivid: See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid ALSi
               valdajale. ALSi valdaja saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine
               akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab litsentsi otseimpordiks üksnes
               kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise
               asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga
ET                                              18                                                ET
 ---pagebreak---                 samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02–07
                punktis 8.3 (s.o ALS vahetarnete/ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks,
                tolli- ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).
   (76) Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai ainult üks koostööd tegev eksportija
        vaatlusaluse tootega seotud kolme allkava – i) ALS tegeliku ekspordi puhul, v)
        eelnevad vabastusotsused ja iv) ALS ekspordiga samaväärsete toimingute puhul –
        alusel soodustusi. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata ii) iga-aastase vajaduse, iii)
        vahetarnete ega vi) sisemaiste akreditiivide tasakaalustatavust.
   (77) Kontrollimise eesmärgil nõuavad India võimud, et litsentsiomanik peaks „tõele
        vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel”
        kindlaks määratud formaadis (HOP I 2004–2009 peatükk 4.30 ja lisa 23), st tegelikku
        tarbimisregistrit („lisa 23 register”). Alates 2005. aasta maist ei tule lisa 23 säilitada
        ainult äriühingus, vaid sellele peab alla kirjutama ka vannutatud audiitor ning see tuleb
        saata India ametivõimudele. Kohustust esitada lisa 23 kohaldatakse lubade suhtes, mis
        on väljastatud pärast uute eeskirjade jõustumist 2005. aasta mais. Kuna uurimise ajal
        ei esitatud ühtegi nende lubadega seotud aruannet, ei olnud kõnealuse uue süsteemi
        rakendamist võimalik kontrollida.
   (78) Seoses eespool esitatud allkavadega i, iv ja v määrab India valitsus kindlaks nii
        imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed
        toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse litsentsil. Lisaks peavad
        valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud litsentsil
        dokumenteerima. Nimetatud kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks
        India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-out norms -
        SION) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa
        arvatud, ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009.
   (79) Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada saadava
        eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast
        litsentsi väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku 6kuulise pikendusega).
   (80) Eelloa valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt,
        on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel
        muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud
        kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale.
   (81) Uurimise käigus tehti kindlaks, et sisendmaterjalid, mida koostööd tegev eksportija
        SIONite alusel erinevate allkavade raames tollimaksuvabalt importis, ületasid koguselt
        materjali, mis oli vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks. Seega olid
        SIONid vaatlusaluse toote jaoks ebatäpsed.
          d) Järeldus
   (82) Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a
        alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele
        eksportijatele.
   (83) Lisaks sellele sõltub ALSi raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt
        ekspordijõudlusest ning seetõttu käsitletakse seda spetsiifilisena ja algmääruse artikli 3
ET                                               19                                                 ET
 ---pagebreak---         lõike 4 punkti a alusel tasakaalustatavana. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud
        nende kavade alusel toetust.
   (84) ALSi ekspordiga samaväärsed toimingud on de facto sõltuvad eksporditegevusest.
        Neid soodustusi kasutas ainult üks äriühing vähesel määral ja ainult
        ekspordisuunitlusega üksustele või erimajandustsoonides asuvatele üksustele tarnides,
        mõlemad kategooriad on nimetatud EXIM-poliitika 02–07 punkti 8.2 alapunktis b. See
        ettevõte teatas, et tema kliendid eksportisid lõpuks vaatlusaluse toote.
        Ekspordisuunitlusega üksuse / erimajandustsooni eesmärk on eksport, nagu on
        sätestatud EXIM-poliitika 02-07 punktis 6.1. Sel moel toetatakse kodumaist tarnijat
        ALSi ekspordiga samaväärsete toimingute puhul, kuna India valitsus eeldab, et
        eksporditulu      saab     seejärel   eksportija,    kes    asub     ekspordisuunitlusega
        üksuses/erimajandustsoonis. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a peetakse
        subsiidiumi ekspordist sõltuvaks juhul, kui faktid näitavad, et subsiidiumi andmine,
        ehkki see ei ole juriidiliselt eksporditegevusest sõltuv, on tegelikult seotud tegelike või
        eeldatavate ekspordituludega.
   (85) Sellisel juhul ei kasutanud koostööd tegev äriühing eellubasid tollimaksuvabaks
        importimiseks. Selle asemel sai äriühing kasu hankides toorainet kodumaistelt
        tarnijatelt, muutes litsentsid ümber eelnevateks vabastusotsusteks. Selle kava alusel on
        maksu- ja tollivabastuse saamise õigus tarnijal mitte lõppeksportijal
        tollimaksutagastuse näol. Maksu- ja tollimaksuvabastus on võimalik nii kodumaiste
        kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul. Uurimine näitas, et eelnevate
        vabastusotsuste kava raames kodumaise sõltumatu tarnija kaudu hangitud tooraine ja
        kodumaise tarnija kaudu litsentsi kasutamata tarnitud tooraine hinna vahe oli
        märkimisväärne. Kasu tollimaksu- ja maksuvabastusest kanti madalate hindade kaudu
        tarnijalt edasi äriühingule, kes kasutas toormaterjali ja osales kõnealuses menetluses.
        Äriühing sai teha selget vahet tooraine ostuhinna vahel, kui kasutati litsentsi ja sama
        tooraine eest makstud hinna vahel, kui litsentsi ei kasutatud. Äriühing määratles sel
        viisil saadud kasu vahena eelnevate vabastusotsuste raames hangitud tarnete hinna ja
        ilma litsentsita hangitud tarnete hinna vahel.
   (86) Ühtegi praegusel juhul kasutatud kolmest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu
        tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse
        artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele,
        mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad)
        ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). Kuigi India
        valitsus väitis, et süsteemi muudeti mais 2005, on teada, et need muudatused ei
        mõjutanud kavasid uurimisperioodil, kuna kontrollisüsteemi ei oldud veel täielikult
        rakendatud. Olenemata India valitsuse tehtavatest võimalikest kontrollisüsteemi
        muudatustest näitas uurimine, et uurimisperioodi jooksul ei rakendanud India valitsus
        oma kontrollisüsteemi tõhusalt. Samuti ei rakendanud ta menetlusi, et kindlaks teha,
        kas ja millistes kogustes kasutati eksporttoote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II
        osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa
        punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote kohta ei olnud piisavalt täpselt ja ülehindasid
        tooraine kasutamist. Uurimine näitas, et SIONeid muudetakse, selleks et nad
        kajastaksid sisendite kasutamist paremini, kuid neid uusi SIONeid uurimisperioodil
        veel ei rakendatud. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise
        kontrollisüsteemiks, kuna nende leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda
        India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära
        ekspordi tootmises. Lisaks ei teostanud India valitsus tõhusat korrektselt peetud
ET                                               20                                                 ET
 ---pagebreak---            tarbimisregistril („lisa 23 register”, varem 18 liide) põhinevat kontrolli
           uurimisperioodil kasutatud litsentside suhtes. Peale selle ei sooritanud India valitsus
           edasisi uurimisi, mis põhineks tegelikel kasutatud sisenditel, kuigi tõhusalt
           rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt teha (algmääruse II
           lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõestanud ta, et liigset
           tagastamist ei ole toimunud.
   (87)    Seepärast on need kolm allkava tasakaalustatavad.
             e) Subsiidiumisumma arvutamine
   (88)    Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate
           tagastussüsteemide puudumisel määrati subsiidiumisumma kindlaks sama tooraine
           hinnavahe põhjal selle litsentsiga ja litsentsita ostmisel, nagu äriühing eelnevalt näitas.
   (89)    Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu
           ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest
           ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või
           transporditud koguseid.
   (90)    Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava üks äriühing, kes sai 20,9% ulatuses
           subsiidiumi.
   III. Piirkondlikud kavad
   1       Gujarati müügimaksuvabastuse kava (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme – GSTIS)
   ja Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme –
   GEDES)
   (91)    Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei ole saanud Gujarati
           müügimaksuvabastuse kava (GSTIS) ega Gujarati elektrimaksust vabastamise kava
           (GEDES) raames tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava
           edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
   2       Lääne-Bengali sooduskavad (WBIS)
   (92)    WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja
           tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis
           on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-
           CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Selle kavaga anti saajale mitmeid soodustusi,
           nagu müügimaksu tasumise edasilükkamine, subsiidium kapitalikaupade
           installeerimiseks ning arengusubsiidiumid. Uurimise käigus tehti kindlaks, et üks
           äriühing oli varem nende kavade raames soodustusi saanud. Nende soodustuste mõju
           uurimisperioodil oli aga tähtsusetu. Seepärast leiti, et nimetatud kavade edasine
           analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
   3       Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives – PSI –
   of the Government of Maharashtra)
             a) Õiguslik alus
ET                                                  21                                                 ET
 ---pagebreak---    (93) Selleks et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud
        piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud toetusi
        osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele. Kava on alates selle
        sisseviimisest muudetud mitmeid kordi ning „2001. aasta kava“ rakendati 1. aprillist
        2001 kuni 31. märtsini 2006 ning pikendati seejärel 31. märtsini 2007. Maharashtra
        osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on: i)
        kohaliku maksu octroi tagastamine, ii) elektrimaksuvabastus ja iii) vabastus kohalikust
        müügimaksust (kuni 24.10.2004). Uurimise käigus selgus, et ainuke allkava, mida üks
        koostööd tegev eksportiv tootja kasutas, oli vabastus kohalikust müügimaksust.
          b) Toetuse saajad
   (94) Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud
        piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise
        kapitaliinvesteeringu       olemasoleva       tööstusettevõtte     laiendamisse        või
        mitmekesistamisse. Need piirkonnad liigitatakse vastavalt majandusarengule eri
        kategooriatesse (nt vähearenenud piirkonnad, vähemarenenud piirkonnad, kõige
        vähem arenenud piirkonnad). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium
        on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.
          c) Rakendamine
   (95) Kohalikust müügimaksust vabastamise skeemi (aegus oktoobris 2004) raames ei
        pidanud määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu tasuma.
        Samamoodi vabastati määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade
        ostmisel tarnijalt, kes vastab ka ise kava tingimustele. Ehkki müügitehingutega seotud
        vabastus ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehingutega seotud
        vabastus kasu määratud ostuüksusele. Uurimise käigus tehti kindlaks, et asjaomane
        äriühing sai müügimaksuvabastust kuni 24. oktoobrini 2006.
          d) Järeldus
   (96) Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume
        algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses.
        Eespool käsitletud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist
        toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu
        laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagastamine äriühingule kasu,
        parandades äriühingu likviidsust.
   (97) Allkava on ette nähtud üksnes äriühingutele, kes on investeerinud teatavatesse
        Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse.
        Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr
        erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3
        kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.
          e) Subsiidiumisumma arvutamine
   (98) Müügimaksu vabastuse puhul arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma
        alusel, mis oleks pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata.
        Kuna müügimaksuvabastuse kava aegus 24.10.2004 võeti arvesse ainult ajavahemikul
        1.10.2004–24.10.2004 toimunud müügilt tasumata maksud, sest ainult see ajavahemik
ET                                              22                                                 ET
 ---pagebreak---            jäi uurimisperioodi sisse. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see
           subsiidiumisumma (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium
           ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või
           transporditud koguseid. Uurimisperioodi jooksul sai allkavast kasu üks äriühing, kuid
           subsiidiumi suurus oli alla 0,1%, st tühine.
   IV. Tasakaalustatavate subsiidiumide summad
   (99)    Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem
           jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 2,7% – 20,9 %.
   (100) Kuigi ühendusse suunatud ekspordi osakaalu arvestades oli koostöö tase kõrge, tuleb
           siiski märkida, et mitmed eksportivad tootjad ei teinud menetluses koostööd, kaasa
           arvatud esialgses uurimises kõrgeima subsiidiumimarginaaliga eksportiv tootja.
           Koostööd mitte teinud India tootjate võimsus ja toodang on märkimisväärne ja samuti
           on tõenäoline, et need eksportivad toojad saavad uuritud subsiidiumikavade raames ka
           edaspidi kasu ja seda vähemalt samasuguses ulatuses, kui tehti kindlaks esialgses
           uurimises.
     KAVA→            DEPBS    ITES  EPGS    EOU    ALS  ECS   GSTIS   GEDES   WBIS  PSI   Kokku
     ÄRIÜHING↓         %       %     %       %      %    %     %       %       %     %     %
     Senpet
     (endine
     Elque)              -       -      -     2,7    -     -     -       -       -     -   2,7
     Futura              -       -      -     6,2    -    0,1    -       -       -     -   6,3
     Pearl               -       -     0,3     -    20,6   -     -       -       -   neg   20,9
   V. JÄRELDUSED
   (101) Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega
           kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.
   (102) Nagu on märgitud põhjendustes 21–100, on kindlaks tehtud, et uurimisperioodi
           jooksul said vaatlusaluse toote India eksportijad jätkuvalt India ametiasutustelt
           tasakaalustatavaid      subsiidiume.      Käesolevas     läbivaatamises    tuvastatud
           subsiidiumimarginaalid on kõrgemad kui esialgses uurimises, välja arvatud ühe
           eksportiva tootja puhul. Asjaomaste subsiidiumikavade raames antakse jätkuvalt
           soodustusi ning ei ole märke selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus
           lõpetataks. Kuna puudub teave selle kohta, kuidas ALSi kontrollisüsteemi muudatus
           tegelikult ellu rakendatakse, ei saa teha järeldusi nende muudatuste võimaliku mõju
           kohta. Käesolevast olukorrast lähtudes saavad vaatlusaluse toote eksportijad jätkuvalt
           tasakaalustatavaid subsiidiume. Iga eksportija vastab mitme subsiidiumikava
           tingimustele. Nendel asjaoludel järeldatakse, et subsideerimine jätkub tõenäoliselt ka
           tulevikus.
   (103) Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkub tõenäoliselt ka
           edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline.
ET                                                 23                                             ET
 ---pagebreak---                        D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
   1.    Ühenduse toodang
   (104) PETi toodavad ühenduses järgmised äriühingud:
           12 tootjat, kes taotlesid aegumise läbivaatamist, toetasid taotlust ja tegid uurimises
           koostööd (vt põhjendus 109);
           kaks tootjat, kes taotlesid aegumise läbivaatamist, kuid ei teinud käesolevas
           uurimises koostööd;
           üks Korea tootja ühenduses asuv tütarettevõte, kes tegi uurimises koostööd ja toetas
           taotlust.
   (105) Kõigi nimetatud äriühingute toodetud PET moodustab ühenduse kogutoodangu
         algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.
   2.    Ühenduse tootmisharu
   (106) Komisjon kontrollis, kas aegumise läbivaatamise taotluse esitanud või seda toetanud
         koostööd tegevate ühenduse tootjate toodang moodustab olulise osa ühenduse PETi
         kogutoodangust. Nende ühenduse tootjate arvele langes 88% ühenduse PETi
         kogutoodangust. Need ühenduse tootjad, kes ei teinud täielikku koostööd, jäeti
         ühenduse tootmisharu määratlusest välja. Seepärast leidis komisjon, et need 12
         täielikku koostööd tegevat ühenduse tootjat esindavad ühenduse tootmisharu
         algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses. Esialgsetes uurimistes
         moodustas ühenduse tootmisharu toodang rohkem kui 85% ühenduse PETi
         kogutoodangust sellel ajal.
   (107) Ühenduse tootmisharu moodustavad järgmised 12 ühenduse tootjat:
           Voridian BV (Madalmaad)
           M & G Polimeri Italia Spa (Itaalia)
           Equipolymers Srl (Itaalia)
           La Seda de Barcelona SA (Hispaania)
           Novapet SA (Hispaania)
           Selenis Industria de Polimeros SA (Portugal)
           Aussapol Spa (Itaalia)
           Advansa Ltd (Ühendkuningriik)
           Wellman BV (Madalmaad)
           Boryszew subsidiary Elana Wse (Poola)
           V.P.I. SA (Kreeka)
ET                                              24                                                ET
 ---pagebreak---             SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Poola)
                                 E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL
   1.     Tarbimine ühenduse turul
   (108) Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu
          müügimahud, kaebuse etapis esitatud andmete põhjal hinnatud teiste ühenduse tootjate
          müük ühenduse turul ja Eurostati andmed kogu ühenduse impordi kohta kolmandatest
          riikidest.
   (109) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusis vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses
          järk-järgult 2 400 000 tonnini uurimisperioodil. Üldine tõus nimetatud ajavahemikul
          oli 18%. Tõus oli osalt tingitud uutest kasutusvaldkondadest (sh õlle- ja veinipudelid)
          ja osalt ühinevate riikide tarbimise suurenemisest.
              Tabel 1                      2002          2003         2004     Uurimisper
                                                                                iood
              Ühenduse      tarbimine     2 041 836     2 213 157    2 226 751   2 407 387
              (tonnides)
              Indeks                            100           108          109         118
   2.     Import Indiast
   2.1    Impordi maht, turuosa ja hinnad
   (110) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas import Indiast 13%. Import vähenes 2002
          ja 2003 aasta vahel 17%, suurenes 2004. aastal 100% ja vähenes uurimisperioodil
          jällegi kuni 6800 tonnini, st ligikaudu 70%. Impordihinnad tõusid 2003. aastal 5%,
          2004. aastal veel 3% ja uurimisperioodil7%. See hinnatrend peegeldab vaid osaliselt
          toorainekulude suurt kasvu. India impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt
          väikeseks, st 0,3% 2002. aastal, 0,2% 2003.aastal, 0,5% 2004. aastal ja 0,3%
          uurimisperioodil.
                 Tabel 2                           2002       2003      2004   Uurimis
                                                                               periood
                 India
                 Maht (tonnides)                    6 046      4 999    11 079    6 831
                 Indeks                               100         83       183      113
                 Hind (eurot tonni kohta)             883        930       955     1018
                 Indeks                               100        105       108      115
                 Turuosa                            0,3%       0,2%      0,5%     0,3%
   3. Import teistest riikidest
ET                                                  25                                              ET
 ---pagebreak---    (111) Teistest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 25%. Suurim tõus
         oli 2003. aastal, kui impordimaht kasvas 41%. Pärast dumpinguvastaste meetmete
         kehtestamist Hiinast pärit ekspordi suhtes 2004. aastal, vähenes import 2004. aastal
         14% ja uurimisperioodil veel 2%. Turuosa puhul võis märgata samasugust arengut –
         15,9% 2002. aastal 20,6% 2003. aastal, 18,5% 2004. aastal 16,9% uurimisperioodil.
         Tänu suuremale tarbimisele oli impordi turuosa kasv väiksem kui impordi kasv
         absoluutväärtuses. Impordihinnad olid ajavahemikul 2002–2004 keskmiselt
         madalamad kui ELi hinnad. Ainult uurimisperioodil olid need ühenduse tootmisharu
         hindadest veidi kõrgemad.
              Tabel 3                         2002      2003       2004    Uurimis
                                                                           periood
              Maht (tonnides)                324 749   456 499    411 020   406 562
              Indeks                              100      141        127        125
              Keskmine hind (eurot tonni          869      821        907      1061
              kohta)
                                                  100       94        104        122
              Indeks
                                               15,9%    20,6%      18,5%      16,9%
              Turuosa
              Peamised eksportijad
                                             113 685   129 188    139 296   127 734
              Korea
                                               28 558   83 208     55 125     73 426
              Pakistan
                                               47 875  131 343     49 678     72 814
              Hiina
                                               20 570   16 105     49 763     50 393
              Ameerika Ühendriigid
                                               42 136   36 986     16 796     29 382
              Taiwan
              F. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
   1.    Sissejuhatavad märkused
   (112) Läbivaatamise alguses oli ette nähtud moodustada ühenduse tootjatest valim, kuid
         arvestades nende suhteliselt väikest arvu, otsustati nad kõik uurimisse kaasata ning
         kahjutegureid hinnati kogu ühenduse tootmisharult kogutud teabe põhjal.
   (113) Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse
         tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
   2.1.  Tootmine
   (114) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühenduse tootmisharu toodang
         20%, st ligikaudu 1 465 000 tonnilt 2002. aastal ligikaudu 1 760 000 tonnini
         uurimisperioodil. Aastane suurenemine oli 4,8% 2003. aastal ja 4,6% 2004. aastal.
         Edasist suurenemist võis täheldada uurimisperioodil, kui tootmine kasvas hüppeliselt
ET                                              26                                             ET
 ---pagebreak---          150 000 tonni ehk 10,8%. See toimus tänu tootmisharus tehtud ümberkorraldustele,
         mille eesmärk oli tootmiskulusid paremini kontrollida ja kasutada ära tarbimise kasvu
         ühenduse turul (tarbimine kasvas nagu juba eelnevalt nimetatud 2002. aasta ja
         uurimisperioodi vahel 19%, so 2 miljonilt tonnilt 2002. aastal 2,4 miljoni tonnini
         uurimisperioodil).
            Tabel 4                      2002         2003         2004        Uurimisper
                                                                                iood
            Toodang (tonnides)          1 464 522    1 534 480    1 602 086      1 760 828
            Indeks                            100          105          109            120
   2.2.  Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
   (115) Tootmisvõimsus suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 22%, st 1 760
         000 tonnilt 2002. aastal 2 156 000 tonnini uurimisperioodil. Tõus toimus peamiselt
         uurimisperioodil, kui tootmisvõimsus tõusis võrreldes 2004. aastaga 300 000 tonni
         võrra ehk 16,7%. Tootmisvõimsuse märkimisväärne kasv toimus paralleelselt tootmise
         kasvuga samal perioodil (vt põhjendus 114). Tootmisvõimsus kasvas tänu
         tootmisliinidesse tehtud lisainvesteeringutele, et ära kasutada kasvava turu võimalusi.
         Tootmisvõimsuse rakendamine tõusis 4% 2003. aastal, jäi 2004. aastal samale
         tasemele ning vähenes uurimisperioodil5% võrra 82%ni. Langus 2004. aasta ja
         uurimisperioodi vahel oli tingitud tootmisvõimsuse märkimisväärsest kasvust samal
         perioodil. Suurem tootmismaht uurimisperioodil, võrreldes 2004. aastaga, tingis
         madalama tootmisvõimsuse rakendusaste.
         Tabel 5                           2002         2003          2004       Uurimisper
                                                                                iood
         Tootmisvõimsus (tonnides)        1 760 332    1 762 378     1 848 315      2 156 294
         Indeks                                 100          100           105            122
         Tootmisvõimsuse                       83%          87%           87%            82%
         rakendamine
                                                100          105           104             98
         Indeks
   2.3.  Müük ja turuosa
   (116) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja
         uurimisperioodi vahelisel ajal 21% võrra. 2% tõusule 2003. aastal järgnes tõus nii
         2004 aastal (8%) kui ka uurimisperioodil(11%). Vaatamata tarbimise kasvust tingitud
         suuremale müügile langes ühenduse tootmisharu turuosa 4% 2003 aastal ja tõusis siis
         astmeliselt 2% 2004. aastal ja 1% uurimisperioodil.
         Tabel 6                           2002         2003          2004       Uurimisper
                                                                                iood
         Müük EÜs (tonnides)              1 306 768    1 333 976    1 438 883       1 586 902
         Indeks                                 100          102           110            121
ET                                               27                                              ET
 ---pagebreak---            Turuosa                             64%          60%          65%          66%
   2.4.    Kasv
   (117) Üldiselt tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel
          perioodil 2% võrra, mis näitab, et turuosa tõus jäi alla tarbimise tõusule turul
          tervikuna.
   2.5.    Tööhõive
   (118) Tööhõive ühenduse tootmisharus suurenes vaatlusalusel perioodil 18%. Peamine tõus
          leidis aset 2003. (11%) ja 2004. aastal (6%). Tõusutrend jätkus uurimisperioodil, kuid
          vaid 2% võrra. 18% tõus kogu perioodi vältel on tingitud tootmistasemest, mis
          suurenes 20%.
                Tabel 7                         2002      2003      2004    Uurimis
                                                                             periood
                Töötajad                         1 010     1 124     1 170      1 190
                Indeks                             100       111       116        118
   2.6.   Tootlikkus
   (119) Ühenduse tootmisharu tootlikkus mõõdetuna töötaja tootlikkusena tonnides aasta
          kohta suurenes üldjuhul vaatlusalusel perioodil. 2003. aastal toimus võrreldes 2002.
          aastaga 6%-line langus, 2004. aastal oli stabiliseerumine samal tasemel ning
          uurimisperioodil tõusis tootlikkus võrreldes 2004. aastaga märkimisväärselt – üle 8%.
                Tabel 8                       2002       2003       2004    Uurimis
                                                                             periood
                Tootlikkus (tonnides töötaja    1450        1365      1369       1480
                kohta)
                Indeks                            100         94        94        102
   2.7. Palgad
   (120) PET-laastude tootmine on kapitalimahukas tööstus ning seetõttu on tööjõukulude mõju
          tootmise üldkuludele piiratud. Vaatlusalusel perioodil tõusid palgad 12%, võrreldes
          20%-lise üldiste tootmiskulude kasvuga. Teine oluline näitaja on palgakulu toodetud
          tonni kohta. Vaatlusaluse perioodi jooksul langes see kulu 6%
                Tabel 9                       2002       2003       2004    Uurimis
                                                                             periood
                Palgad (miljonites eurodes)      62,3       63,0      66,3       69,5
                Indeks                            100        101       106        112
                Palgad toodetud tonni kohta      44,4       42,9      43,6       41,9
                (eurodes)
                Indeks
ET                                                28                                             ET
 ---pagebreak---                                             100              96        98         94
   2.8.  Müügihinnad ja ühenduse hindu mõjutavad tegurid
   (121) Ühiku müügihinnad tõusid 924 eurolt tonni kohta 2002. aastal 1058 euroni tonni kohta
         uurimisperioodil. Üldiselt oli trend tõusev (15% kogu perioodil). See tõus on suures
         osas tingitud tooraine hinna tõusust, mida omakorda põhjustas naftahinna tõus. Kuigi
         ühenduse tootmisharu hinnad tõusid, ei suutnud ta hinnatõusu järgtööstuse sektorile
         üle kanda ega tooraine kallinemist müügihindades täielikult kajastada. Seda eelkõige
         asjaolu tõttu, et tooraine hind tõusis rohkem kui PETi hinnad. Säilitamaks oma turuosa
         sai ühenduse tootmisharu hindu tõsta ainult vähesel määral ja pidi seetõttu hinnatõusu
         pidurdama.
               Tabel 10                        2002     2003       2004     Uurimis
                                                                            periood
               Kaalutud keskmine hind             924       902      1006       1058
               (eurot tonni kohta)Indeks
                                                  100        98       109        115
   2.9.  Põhitoorainete tootmiskulud
   (122) Pidades silmas, et 1 tonni PETi tootmiseks läheb vaja ligikaudu 850 kg puhast
         tereftaalhapet (PTA) ja 350 kg monoetüleenglükooli (MEG) (põhitoorained), tõusid
         toorainete – PTA ja MEG – hinnad 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel
         märkimisväärselt (vastavalt 67% ja 31%) ning saavutasid taseme 770 eurot tonni kohta
         (PTA) ja 721 eurot tonni kohta (MEG) (uurimisperioodi keskmine). Kuigi väikest
         langust PTA hindades võis täheldada 2005. aasta kolmandas kvartalis, kui hind langes
         700 euroni tonni kohta, ning ka MEG hind oli suhteliselt stabiilne, tuleb siiski
         märkida, et toorainet ostetakse pikaajaliste lepingute alusel ette. Vaatamata PTA
         väikesest hinnalangusest uurimisperioodi lõpus, kannatab ühenduse tootmisharu siiski
         oluliselt suurenenud kulude tagajärgede all. Lisaks sellele võivad PETi tootmiseks
         vajalike toorainete hinnad olukorra tõttu maailma naftaturul ootamatult muutuda, kuid
         suure tõenäosusega jäävad nad kõrgele tasemele. Kõik need tegurid süvendavad
         ühenduse PETi tootjate haavatavust. Tuleb siiski märkida, et põhitoorainetega
         kaubeldakse ülemaailmsel tasandil ning seetõttu mõjutavad toorainehinnad India
         eksportijaid samal määral.
               Tabel 11                        2002     2003       2004     Uurimis
                                                                            periood
               Keskmine kulu (eurot tonni
               kohta)
               -PTA                               460       566       718        770
               Indeks                             100       123       156        167
               -MEG                               551       550       650        721
               Indeks                             100       100       118        131
ET                                                29                                            ET
 ---pagebreak---    (123) Ühenduse tootmisharu toodetud PET-laastude keskmine ühiku kulu tonni kohta oli
         võrdluses järgmine:
               Tabel 12                        2002     2003       2004      Uurimis
                                                                             periood
               Kaalutud keskmine kulu             899        918     1013       1092
               (eurot tonni kohta)Indeks
                                                  100        102       113        121
   (124) Vaatlusalusel perioodil (vt tabel 11 ja 12) tõusis põhitoorainete hind pidevalt (PTA
         67%, MEG 31%), samas kui üldine tootmiskulu tõusis vaid 21%. Nagu näidatud
         tabelis 10 tõusid hinnad vaid 15% tingituna asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei
         saanud tõusu järgtööstuse sektorile üle kanda ega tooraine kallinemist müügihindades
         täielikult kajastada.
   2.10. Varud
   (125) Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil, st 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel, 10%.
         Samuti nagu esialgses uurimises ei tohiks varusid ühenduse tootmisharu toodetud
         PETi puhul vaadelda kui olulist tegurit, sest PETi turg on aasta lõikes väga hooajaline.
         Tootmisega võrreldes moodustavad varud toodangust 5-6%.
               Tabel 13                        2002     2003       2004      Uurimis
                                                                             periood
               Varud (tonnides)               101 554   110 695     90 422     91 123
               Indeks                             100        109        89         90
   2.11. Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog
   (126) Müügi kasumlikkus tähendab ühenduse turul vaatlusaluse toote müügist tekkinud tulu.
         Koguvara tootlust ja rahavoogusid saab mõõta ainult kõige kitsama tootegrupi
         tasemel, mis hõlmab samasugust toodet vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 8.
         Investeeringutasuvus arvutati koguvara tootluse põhjal, kuna koguvara tootlust
         peetakse suundumuse analüüsimisel olulisemaks.
               Tabel 14                         2002     2003      2004      Uurimis
                                                                             periood
               Ühendusse müügi maksueelne
               kasumimarginaal                    2,7%    -1,8%     -0,7%      -3,2%
               Koguvarade tootlus                 2,0%    -1,4%     -0,6%      -2,4%
               Rahavoog          (protsendina    18,1%     5,5%     10,1%      -2,6%
               kogukäibest)
   (127) 2002. aastal alanud hinnatõusu pidurdamise ja Hiinast, Taiwanist, Malaisiast ja
         Austraaliast (kuni 2004) pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise ning
         Indiast pärit subsideeritud impordi tõttu on ühenduse tootmisharu finantsolukord
         halvenenud ja jõudnud kahjumini 2003. aastal. Pärast mõningast toibumist 2004.
ET                                                30                                              ET
 ---pagebreak---          aastal Hiina ja Austraalia suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete tulemusena
         suurenes kahjum uurimisperioodil –3,2%-ni. Täheldada võib selget langustrendi.
   (128) Koguvara tootluse ja rahavoo suundumused arenesid sarnaselt, st olid suhteliselt heas
         seisus 2002. aastal, halvenesid järsult 2003. aastal, toibusid pisut 2004. aastal ja
         halvenesid taas uurimisperioodil.
   2.12. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
               Tabel 15                      2002      2003      2004     Uurimis
                                                                          periood
               Investeeringud (tuhandetes    31 779     42 302   63 986     50 397
               eurodes)
                                                100        133      201        159
               Indeks
   (129) Investeeringud tehti osaliselt tootmisvõimsuse suurendamisse ja osaliselt
         tootmisprotsessi parandamisse. 2004. aastal ja uurimisperioodil tehti põhiosa
         kulutustest, mis langes kokku võimsuse suurenemisega ja eesmärgiga säilitada turuosa
         tarbimise tõusu silmas pidades. Praegune ühenduse tootmisharu olukord ning
         ühenduse ja maailma PETi turu areng, mida iseloomustab tasuvuse puudumine, ei
         andnud stiimulit suurte investeeringute tegemiseks. Kuigi teatud juhtudel suutsid
         ühenduse tootjad kapitali kaasata (eelkõige sidusettevõtetelt), ei julgustanud PETi
         tasuvuse puudumine investeeringuid ja mõnedel juhtudel lükati otsused edasi.
   2.13. Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus
   (130) Võttes arvesse vaatlusaluse toote turu hinnatundlikkust, ei saa Indiast pärit impordi
         tegeliku subsiidiumimarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. Tuleb
         märkida, et see näitaja omab suuremat tähtsust kahju kordumise tõenäosuse analüüsi
         seisukohast. Meetmete aegumise korral on tõenäoline, et subsideeritud import tuleb
         uuesti sisse sellistes kogustes ja sellise hinnaga, et subsiidiumimarginaal on
         märkimisväärne.
   2.14  Toibumine varasema subsideerimise mõjudest
   (131) Ehkki eespool käsitletud näitajad annavad tunnistust ühenduse tootmisharu
         majandusliku olukorra mõningasest paranemisest pärast lõplike tasakaalustavate
         kehtestamist 2001. aastal, näitavad nad ka seda, et ühenduse tootmisharu on endiselt
         nõrk ja haavatav.
   3.    Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta
   (132) Tarbimise pidev kasv tänu uutele kasutusvaldkondadele (sh õlle- ja veinipudelid) ja
         tarbimise suurenemisele ELiga ühinevates riikides, sundis ühenduse tootmisharu oma
         toomisvõimsust ja tootmist suurendama, et mitte kaotada turuosa. Selleks toimus
         2004. aastal ja läbirääkimise uurimisperioodil tähtis ümberkorraldusprotsess, mida
         saatsid erinevate tootjate sagedased omanikuvahetused. Samal ajal suurendati üldiselt
         tootmisliinide arvu, et pidada sammu suurenenud tarbimisega ning saavutada
         mastaabisäästu. Selle tulemusena järgisid mõned majandusnäitajad, nagu tarbimine,
         tootmisvõimsus, tootmine, ELi müük ja tööhõive positiivset trendi. Lisaks sellele
ET                                              31                                             ET
 ---pagebreak---          tõusis vaatlusalusel perioodil ka müügihind. Siiski ei suutnud kõik need nimetatud
         ümberkorraldused tasakaalustada toorainehindade pideva ja suure tõusu mõjusid
         vaatlusalusel perioodil. Tooraine kallinemist ei suudetud järgtööstuse sektorile üle
         kanda sellisel määral, mis oleks vajalik olnud teatava kasumlikkuse taseme
         säilitamiseks. Selle tulemusel langes kasumlikkus oluliselt, langedes +2,7%-lt 2002.
         aastal –3,2%-ni uurimisperioodil. Samasugust negatiivset trendi võis täheldada
         investeeringutasuvuse ja rahavoo puhul.
   (133) See langes kokku asjaomasest riigist pärit impordi madala hinnatasemega, mis avaldas
         selget survet ühenduse tootmisharu hindadele. Võttes arvesse subsideeritud impordi
         väikeseid koguseid käesolevas aegumise läbivaatamises, pööratakse peatähelepanu
         kahju kordumise tõenäosuse analüüsile. Vaatamata positiivsetele arengutele tootmises,
         müügis ja müügihindades, halvenes ühenduse tootmisharu üldine finantsolukord, mis
         peegeldub kasumlikkuse (2,7% kasumilt 2002. aastal 3,2% kahjumini
         uurimisperioodil), eksportmüügi, tootmiskulude, investeeringutasuvuse ja rahavoo
         negatiivsetes arengutes.
   (134) Kui võrrelda eespool esitatud suundumusi nendega, mida kirjeldatakse määrustes,
         millega kehtestatakse ajutised ja lõplikud tasakaalustavad meetmed, on üldhinnang
         jällegi segane. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi
         vahel ainult ühe protsendipuntki võrra, samas kui lõplike tasakaalustavate meetmete
         vastuvõtmisele eelnenud neljal aastal oli turuosa suurenenud 5 protsendipunkti. Teisalt
         on ühenduse tootmisharu kasumlikkus uurimisperioodil vähem negatiivne kui enne
         lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist. Kokkuvõtteks võib öelda, et
         vaatamata mõnedele kahjunäitajate positiivsetele suundumustele on ühenduse
         tootmisharu kaugel nendest tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgses uurimises
         tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
   (135) Seega võib järeldada, et meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga võrreldes on
         ühenduse tootmisharu olukord veidi paranenud, kuid tootmisharu on siiski jätkuvalt
         nõrk ja haavatav. Lisaks sellele, ei saanud ühenduse tootmisharu asjaomasest riigist
         pärit impordi hinnasurve tõttu tooraine hinna tõusu oma müügihindadesse täielikult üle
         kanda.
                           G. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos ühendusse
   suunatud ekspordimahtude ja -hindadega
   (136) Leiti et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind
         oli tunduvalt madalam kui ühendusse müüdud toodete keskmine ekspordihind ja
         madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi
         mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 95% kogu
         eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks eksportijatel ajend tuua
         olulised ekspordikogused teistest kolmandatest riikidest üle atraktiivsemale ühenduse
         turule hinnatasemega, mis isegi tõustes jääks madalamale ühendusse suunatud
         ekspordi praegusest hinnatasemest.
   Tootmisvõimsus, kasutamata tootmisvõimsus ja varud
ET                                              32                                               ET
 ---pagebreak---    (137) Nagu näidatud põhjenduses 140 on India eksportivatel tootjatel potentsiaali eksportida
         ühenduse turule veel suuremaid koguseid. India tootmisvõimsus kasvas
         märkimisväärselt, tõustes 330 000 tonnilt 2003. aastal 600 000 tonnini 2005. aastal.
         Turuprognooside kohaselt on oodata edasist kasvu 220 000 tonni võrra aastaks 2008.
         2005. aastal ulatus müük siseturul 220 000 tonnini ja eksport 290 000 tonnini (k.a 6
         831 tonni ELi). Olemasolevate andmete põhjal peaks praegune vaba tootmisvõimsus
         ulatuma ligikaudu 90 000 tonnini ning seda tuleb lugeda oluliseks, kuna see
         moodustab 4% praegusest ühenduse tarbimisest. Seda hinnangut toetavad
         märkimisväärset vaba võimsust omavate India koostööd tegevate tootjate tulemused.
   (138) Uurimine näitas, et koostööd tegevate India tootjate varud ei ole märkimisväärsed.
         Siinkohal tuleb märkida, et varude suurus ei ole oluline tegur, kuna PETi turg on
         hooajaline.
   (139) Kokkuvõtteks järeldatakse, et kuigi ELi suunatud import oli väike, on olemas oht, et
         ELi võidakse suunata märkimisväärsed ekspordikogused.
   Järeldused
   (140) Seepärast on tõenäoline, et asjaomase riigi tootjad suurendavad ekspordimahtu ja/või
         suunavad ekspordi ümber ühenduse turule. Uurimine näitas, et koostööd tegevad
         eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet madalama hinnaga kui ühenduse
         tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad kehtivad tõenäoliselt edasi või isegi
         langevad, ühtlustudes teiste riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega, nagu on
         mainitud põhjenduses 137, ja samuti selleks, et võita tagasi turuosa, mis neil oli enne
         meetmete kehtestamist. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate
         suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes ühenduse turule tugevdaks
         tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul ning avaldaks eeldatavalt
         negatiivset mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale.
   (141) Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja nõrk.
         Kui vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud hindadega import suureneks, tooks see
         tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise
         ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Sellele
         tuginedes järeldatakse, et meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa ühenduse
         tootmisharu juba niigi ebasoodsa olukorra halvenemise ja veelgi suurema kahju.
   (142) Eelneva põhjal järeldatakse, et impordihinnad ühenduse turul oleksid
         subsiidiumivastaste meetmete puudumise korral madalamad, sest India tootjad
         püüaksid tõenäoliselt oma turuosa suurendada. Selline hinnakujundus koos India
         eksportijate suutlikkusega müüa märkimisväärsetes kogustes PETi ühenduse turul
         tugevdaks tõenäoliselt hinnasurvet turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset mõju
         ühenduse tootmisharu olukorrale.
                                    H. ÜHENDUSE HUVID
   1.    Sissejuhatus
   (143) Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate subsiidiumivastaste
         meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna.
         Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide
ET                                              33                                               ET
 ---pagebreak---          hindamisel. Käesolevas uurimises analüüsitakse olukorda, kus subsiidiumivastased
         meetmed juba kehtivad, mis võimaldab hinnata praeguste subsiidiumivastaste
         meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
   (144) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava subsideerimise jätkumise või
         kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele,
         et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.
   2.    Ühenduse tootmisharu huvid
   (145) Nagu eespool märgitud, on olemas kahjustava subsideerimise kordumise suur
         tõenäosus, kui meetmed tühistatakse. Kõik ühenduse tootjad, välja arvatud kaks, tegid
         täielikku koostööd ning toetasid kehtivaid meetmeid.
   (146) Subsiidiumivastaste meetmete kohaldamise jätkumine Indiast pärit impordi suhtes
         annaks ühenduse tootmisharule võimaluse saavutada mõistlik kasumlikkuse tase, sest
         lühiajalises/keskpikas perspektiivis suudaks ta oma müügimahtu suurendada ning
         saada kasu mastaabisäästust ning samal ajal suudab ta tõenäoliselt tõsta ka oma
         müügihindu ning saada piisavalt kasumit. Isegi kui Indiast pärit subsideeritud impordi
         maht oli uurimisperioodil väike ega põhjustanud suurt kahju, mõjuks
         subsiidiumivastaste meetmete kehtetuks tunnistamine ühenduse tootmisharule
         halvasti. Kõnealused meetmed on seega hädavajalikud, et hoida elujõulisena ühenduse
         tootmisharu PET-laastude tootjaid, kes on pidanud aastaid konkureerima Indiast pärit
         subsideeritud impordiga.
   3.    Importijate huvid
   (147) Importijad/turustajad tegid väga vähe koostööd ja koostööd teinud importijate hulgas
         ei olnud ühtegi, kes oleks ostnud kaupa Indiast. Koostööd tegevaid
         importijaid/turustajaid võib pidada representatiivseks, sest nende müügimaht
         moodustas ligikaudu 5% ELi tarbimisest. Nad eelistaksid tollimaksuvaba turgu, isegi
         kui nende finantstulemused olid pidevalt head.
   (148) Uurimine näitas, et on olemas ka teised tarneallikad, kus subsiidiumi- või
         dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata, nt Mehhiko, Brasiilia, USA, Türgi,
         Pakistan, Iraan, Saudi-Araabia. Importijad/turustajad võivad seega toetuda (või minna
         üle) arvukatele teistele tarneallikatele.
   (149) Võttes arvesse, et kehtivad meetmed importijaid eriti ei mõjutanud, järeldatakse, et
         Indiast pärit impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete jätkumine ei avaldaks
         olulist negatiivset mõju ühenduse importijate olukorrale.
   4.    Töötlejate/kasutajate huvid
   (150) Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele töötlejatele/kasutajatele. Ainult
         kümme töötlejat/kasutajat, kelle representatiivsus oli üldiselt madal, vastasid
         küsimustikule. Vastavalt küsimustike vastustes esitatud teabele ostude kohta,
         moodustas koostööd tegevad töötlejate/kasutajate tarbimine 20% ühenduse PETi
         kogutarbimisest uurimisperioodil. Uurimisperioodil ostsid nad 95% PETist ühenduse
         tootjatelt ning ülejäänud osa moodustas import teistest riikidest, kuid mitte Indiast.
         Esitati mitu väidet tollimaksude kehtestamise vastu.
ET                                                 34                                            ET
 ---pagebreak---    (151) Viis töötlejat (töötlevad PET-laastud eelvormideks ja pudeliteks ning esindavad 10%
         tarbimisest) vastasid küsimustikule. PET-laastude hind moodustab 55% lõpptoote
         (enamasti eelvormi) hinnast. Tehti kindlaks, et nad impordivad Indiast ja teistest
         kolmandatest riikidest vaid tühises koguses. Sellest hoolimata on nad tollimaksude
         kehtestamise vastu, väites, et meetmete tulemusena võivad hinnad Euroopas
         kunstlikult tõusta.
   (152) Viis kasutajat, kes esindasid umbes 10% tarbimisest, esitasid puudulikud andmed.
         Suurte kasutajate vähene koostöö tase on tõenäoliselt tingitud sellest, et viimane
         uurimine Hiinast, Austraaliast ja Pakistanist pärit PETi suhtes toimus alles kaks aastat
         tagasi. Kulutused PETile moodustavad umbes 6-7% üldkuludest ja on seega üsna
         piiratud. Ehkki nad ei deklareerinud Indiast importimist, nagu töötlejadki, olid nad
         tollimaksude kehtestamise vastu, väites, et meetmete tulemusena võivad hinnad
         Euroopas kunstlikult tõusta.
   (153) Võttes arvesse järgtööstuse sektori suhteliselt head finantsolukorda, vastupidiselt
         ühenduse tootmisharu omale, ei väitnud ükski töötleja/kasutaja, et kehtivate
         tollimaksude säilitamine tooks kaasa töökohtade kaotuse või sunniks tootmisrajatisi
         välismaale üle viima.
   (154) Lisaks sellele kohandas ühenduse tootmisharu oma tootmist, et vastata kasvavale
         tarbimisele ja seetõttu on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kasutamata
         tootmisvõimsus suudaks impordimahu täielikult katta.
   (155) Pidades meeles, et on olemas ka teised tarneallikad, kus subsiidiumi- või
         dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata, nt Mehhiko, Brasiilia, USA, Türgi,
         Pakistan, Iraan, Saudi-Araabia, on ühenduse kasutajatel võimalus toetuda (või üle
         minna) teistele vaatlusaluse toote tarnijatele.
   (156) Kasutava tootmisharu tegevuse kohta näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil
         suurendasid koostööd tegevad kasutajad oma käivet, hoidsid tööhõive stabiilsena ja
         üldiselt pigem suurendasid oma kasumlikkust. Seepärast leiti, et subsiidiumivastased
         meetmed ei mõju neile halvasti.
   (157) Eelneva põhjal järeldatakse, et olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete
         säilitamine Indiast pärit impordi suhtes ei mõjuks ühenduse kasutajate olukorrale
         halvasti.
   5.    Tarnijate huvid
   (158) Tooraine monoetüleenglükooli (MEG) ning puhta tereftaalhappe (PTA),
         dimetüültereftalaadi (DMT) ja isopropanooli (IPA) (mis on kõik naftakeemiatooted –
         nafta derivaadid) tarnijad toetasid selgelt meetmeid ja tegid head koostööd. Nemad
         saaksid meetmete säilitamisest kasu, sest ühenduse tootmisharu suudaks toibuda ja see
         võimaldaks neil oma majandustulemusi parandada.
   6.    Järeldus ühenduse huvi kohta
   (159) Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad
         põhjused, mis räägiksid praeguste subsiidiumivastaste meetmete säilitamise vastu.
                             I. TASAKAALUSTAVAD MEETMED
ET                                               35                                               ET
 ---pagebreak---    (160) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel
         kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Samuti anti neile
         aega teavitamise järel vastuväidete esitamiseks. India valitsus esitas märkused
         kahjuaspektide kohta, väites, et ei olnud näidatud, et ühenduse tootmisharu oleks
         kannatanud jätkuvat kahju ning et Indiast pärit impordi surve ei olnud põhjus, miks
         ühenduse tootjad ei kajastanud tooraine kallinemist täiel määral müügihinnas. Tuleb
         meenutada, et nii nagu ühenduse tootmisharu olukorra analüüsis näidatud, halvenes
         selle finantsolukord ning nagu on näidatud põhjenduses 127, avaldas asjaomasest
         riigist pärit impordi madal hinnatase selget survet ühenduse tootmisharu hindadele.
         Võttes arvesse subsideeritud impordi väikeseid koguseid käesolevas aegumise
         läbivaatamises, tuli uurida kahju kordumise tõenäosust. Sellega seoses järeldati, et
         meetmete puudumisel oleks Indiast pärit madala hinnaga impordi suurenenud mahul
         negatiivne mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, nagu on näidatud põhjenduses 127.
         Lisaks sellele väitis üks India eksportija, et meetmete puudumise korral on
         ebatõenäoline, et India suunaks müügi ümber ühendusse. See eksportija väitis, et
         tekkivad turud on palju atraktiivsemad kui ühendus ning et nõudlus India siseturul
         kasvab kiiresti ja seepärast ei ole üle vaba tootmisvõimsust. Siiski tuleb meeles pidada,
         et vaatamata suurenenud nõudlusele India turul, näitas äriühingute tasandil läbi viidud
         uurimine vaba võimsuse olemasolu, mida kinnitasid ka turu-uuringud. Seepärast leiti,
         et esitatud teavitamisjärgsed märkused ei anna põhjust järelduste muutmiseks.
   (161) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2 tuleks
         jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid Indiast pärit PET-laastude impordi
         suhtes. Need meetmed seisnevad eritollimaksudes.
   (162) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava
         tollimaksu määrad kajastavad aegumise läbivaatamise käigus koostööd tegevate
         eksportijate puhul tuvastatud olukorda. Niisiis kohaldatakse neid üksnes kõnealuste
         äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse
         toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni
         teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata
         äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi
         nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute“
         suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
   (163) Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamise kohta
         (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse rajamist)
         tuleb esitada viivitamata komisjonile14 koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega
         muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga,
         mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja
         müügiüksustega. Vajaduse korral ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist
         muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes
         kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
   (164) Tasakaalustava tollimaksu nõuetekohase jõustamise tagamiseks ei tuleks
         jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei
         teinud, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel puudus uurimisperioodi jooksul
         igasugune eksport. Kui nad vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, kutsutakse viimati
   14
         Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, H-direktoraat, J-79 5/17, B-1049 Brüssel.
ET                                                 36                                              ET
 ---pagebreak---            nimetatud äriühinguid üles esitama selle artikli alusel läbivaatamistaotlus, et lasta oma
           olukorda individuaalselt uurida,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                 Artikkel 1
   1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit CN-koodi 3907 60
   20 alla kuuluva PETi suhtes, mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile
   1628-5.
   2. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete
   vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku
   tasakaalustavat tollimaksu:
   Riik                      Äriühing                            Tasakaalusta TARICi lisakood
                                                                 v tollimaks
                                                                 (eurot tonni
                                                                 kohta)
   India                     Reliance Industries Limited          41,3          A181
   India                     Pearl Engineering Polymers           31,3          A182
                             Ltd
   India                     Senpet Ltd                           22,2          A183
   India                     Futura Polyesters Ltd                0             A184
   India                     South Asian Petrochem Ltd            106,5         A585
   India                     Kõik teised äriühingud               41,3          A999
   3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu
   korrigeeritakse tegelikult makstud või makstavat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt
   komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/9315 artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud
   summade alusel arvutatud tasakaalustavat tollimaksu protsendimäära võrra, mis vastab
   tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.
   4. Olenemata lõigetest 1 ja 2, ei kohaldata lõplikku tasakaalustavat tollimaksu impordi suhtes,
   mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
   5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   15
           EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2286/2003
           (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).
ET                                                   37                                                 ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 2
   1.      Kui imporditavad tooted on tootnud ja vahetult eksportinud (st lähetanud ja nende
   kohta arve esitanud) ühenduses importijana tegutsevale äriühingule lõikes 3 nimetatud
   äriühingud, vabastatakse need artikliga 1 kehtestatud tasakaalustavatest tollimaksudest,
   tingimusel, et tooted deklareeritakse asjakohase TARICi lisakoodi all ja lõikes 2 sätestatud
   tingimused on täidetud.
   2.      Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik
   saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud põhiandmeid
   sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud lõikes 3 loetletud eksportiv äriühing.
   Tollimaksust vabastamise tingimuseks on, et tollile esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad
   täpselt kinnitusarves sisalduvale kirjeldusele.
   3.      Imporditud tooted, millele on lisatud kinnitusarve, deklareeritakse järgmiste TARICi
   lisakoodide alusel:
   Riik                     Äriühing                           TARICi lisakood
   India                    Pearl Engineering Polymers A182
                            Ltd
   India                    Reliance Industries Ltd            A181
   India                    South Asian Petrochem Ltd          A585
                                               Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 38                                                ET
 ---pagebreak---                                                  LISA
   Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kinnitusarves esitatavad andmed:
   1. Kinnitusarve number.
   2. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib
   toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale).
   3. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:
   – tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses),
   – CN-kood,
   – kogus (ühikutes).
   4. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:
   – ühikuhind,
   – kohaldatavad maksetingimused,
   – kohaldatavad tarnetingimused,
   – allahindluste ja tagasimaksete kogusumma.
   5. Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing arve otseselt esitab.
   6. Äriühingu selle töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud
   deklaratsioon:
   „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks
   Euroopa Ühendusse toimub … [äriühingu nimi] pakutud kohustuse raames ja tingimuste
   kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega (2000/745/EÜ). Kinnitan, et
   käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”.
ET                                                 39                                          ET