               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 121 final
            2019/0066(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 3. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid (USA) allkirjastasid 2008. aastal tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping“). 1. mail 2011 jõustunud lepingu kohaldamisala hõlmas esialgu vaid lennukõlblikkust ja keskkonnakõlblikkuse kontrolli, lennundustoodetele antud kinnitusi ja järelevalvet nende üle ning hooldusüksustele antud kinnitusi ja järelevalvet nende üle. Hiljem laiendati lepingu kohaldamisala nii, et see hõlmas ka töötajatele lubade väljaandmist, töötajate koolitamist, õhusõidukite käitamist ning lennuliiklusteenuseid ja lennuliikluse korraldamist.  Kohaldamisala laiendati lepingu muudatusega, mis allkirjastati 13. detsembril 2017 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates sellest kuupäevast.

                  Võttes arvesse lepingu laiendatud kohaldamisala, töötas komisjon, keda abistas Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA), koostöös Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga (FAA) välja lepingu uue, 3. lisa (FCL-lisa), milles käsitletakse piloodilubade väljaandmist ja mille vastuvõtmine on käesoleva ettepaneku eesmärk.

                  FCL-lisas käsitletakse olukorda, kus väga paljudel ELis elavatel erapilootidel on FAA poolt USA õigusaktide kohaselt välja antud piloodiluba, kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 kehtestatud üldeeskirjadega nõutakse, et ELi liikmesriikides elavatel pilootidel peab olema ELi õigusnormide kohaselt välja antud piloodiluba.

                  Tekkinud olukorras on Euroopa Komisjon sunnitud tegema ELi lennumeeskondi käsitleva 3. novembri 2011. aasta määruse (EÜ) nr 1178/2011 alusel erandeid, mille kohaselt ELis elavatel eralende käitavatel pilootidel lubatakse ka edaspidi kasutada oma FAA pilooditunnistustega antud õigusi (nn FCLi erand). FCLi erand pidi kehtima ajutiselt seni, kuni kõnealusele küsimusele leitakse kulutõhus lahendus.

                  Mõlema lepinguosalise tehniliste asutuste, st ELi puhul EASA ja Ameerika Ühendriikide puhul FAA vahelises koostöös valminud uus FCL-lisa võimaldab FAA erapilooditunnistusi ja pädevusmärkeid tõhusalt ümber vahetada FCL-osa kohasteks ELi erapiloodilubadeks ja pädevusmärgeteks ning vastupidi.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  ELi ja USA koostöö lennuohutuse valdkonnas on osa Euroopa lennundusstrateegiast. Kavandatav FCL-lisa moodustab raamistiku selle tagamiseks, et ELis elavad piloodid käitavad õhusõidukeid ELi õigusaktide kohaselt välja antud lubade või pädevusmärgete alusel, et nende üle teostavad järelevalvet ELi liikmesriikide ametiasutused ning et nad säilitavad oma kvalifikatsiooni ja tõstavad seda ELi koolitusorganisatsioonide kaudu.

                  Pärast FCL-osa käsitleva lisa vastuvõtmist ei ole FCLi erandit enam vaja.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Lepingu ülesanne on täita liidu lennundusalase välispoliitika põhieesmärk ning sellega soodustatakse lennundustoodetega kauplemist ja nendesse investeerimist. Uus FCL-lisa on kooskõlas liidu üldise lennunduspoliitikaga, kuna see hõlbustab vajalikku koostööd kolmandate riikide ja nende lennuametitega ning sertifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide vastastikust tunnustamist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

                  Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisele lepingule uue lisa lisamine on kõige sobivam vahend, tänu millele lepinguosalised saavad oma erapiloodilube ja pädevusmärkeid vastastikku tõhusalt ümber vahetada teise lepinguosalise erapiloodilubade ja pädevusmärgete vastu.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  EASA pidas ELi liikmesriikide lennuametitega 2013. ja 2014. aastal konsultatsioone FCL-lisa eelnõu teksti ja rakendamise korra üle. Lennuametite esitatud märkusi võeti arvesse FAAga peetud aruteludes, mille tulemusel töötati välja lisa lõplik versioon.

                  Lisaks teavitas komisjon ELi liikmesriike kõnealuse lisa väljatöötamisest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 alusel loodud komitees ning nõukogus lennunduse töörühmas, a) esitades aruanded kahepoolses järelevalvenõukogus uue lisa üle peetud arutelude kohta ja b) valmistades ette nõukogu otsust (EL) 2018/61, millega lepingu kohaldamisala laiendatakse nii, et muu hulgas hõlmab see ka töötajatele lubade väljaandmist ning nende koolitamist.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Euroopa Komisjoni abistas uue FCL-lisa väljatöötamisel EASA. EASA ja FAA võrdlesid erapiloodilubade väljaandmise regulatiivseid nõudeid ELis ja USAs. See 2014. aastal lõpule viidud võrdlus võimaldas kindlaks teha ka ELi ja USA süsteemide regulatiivsed erinevused, mille puhul kehtivad nn eritingimused, mis on sätestatud kavandatavas FCL-lisas.

               EASA korraldas ka FAA hindamise, et luua usaldus USA piloodilubade süsteemi suhtes. Kõnealuse hindamise käigus külastas EASA FAA peakorterit Washingtonis, Washingtoni piirkonna lennustandardite bürood (Washington Flight Standards District Office) ning kahte FAA sertifitseeritud lennuõppeasutust (veebruar 2013). Lisaks tutvus EASA Mike Monroney lennunduskeskust (Mike Monroney Aeronautical Center) külastades järgmiste FAA talitustega: piloodikatsestandardite osakond (Airman Testing Standards Branch ), pilootide sertifitseerimise osakond (Airmen Certification Branch) ja FAA akadeemia regulatiivsete standardite osakond (FAA Academy Regulatory Standards Division) (aprill 2013). Hindamine piirdus erapiloodilubade ja nendega seotud instrumentaallennupädevusmärgetega; see on kooskõlas kavandatava FCL-lisa kohaldamisalaga.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Mõju ELi eelarvele puudub.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  ELis koordineerib uue FCL-osa rakendamist EASA. Üksikasjalik rakenduskord määratakse kindlaks lubade andmise rakenduskorras, mille lõpliku väljakujundamisega tehnilised asutused EASA ja FAA praegu tegelevad (dokument peaks valmima uue FCL-lisa vastuvõtmise ajaks).

                  FCL-lisa rakendamise üle teostab järelevalvet eelkõige piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu, mis annab aru lepingu alusel loodud kahepoolsele järelevalvenõukogule. Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu esitab kahepoolsele järelevalvenõukogule korrapäraselt aruandeid.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  1. jagu „Eesmärk ja kohaldamisala“

               Selles jaos tutvustatakse FCL-lisa kohaldamisala ja eesmärki, milleks on nõuetele vastavuse järelduste ja dokumentide vastastikune tunnustamine ning tehnilise abi andmine erapiloodilubade väljaandmiseks ja järelevalve teostamiseks nõuetele vastavuse üle.

               Lisa kohaldamisala hõlmab FCL-osa nõuetele vastavaid ELi erapiloodilube ja FAA erapilooditunnistusi ning muid FCL-osa kohastes ELi erapiloodilubades ja FAA pilooditunnistustes sisalduvaid erapiloodiõigusi, samuti ühe kolbmootoriga maalennukite ja mitme kolbmootoriga maalennukite kategooriasse kuuluvate õhusõidukite ühepiloodilendudega seotud öö- ja instrumentaallennupädevusmärkeid, v.a tüübipädevusmärked.

               2. jagu „Mõisted“

                  Selles jaos määratletakse FCL-lisas sageli kasutatavad tehnilised mõisted.

                     3. jagu „Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu“

                  Selle jaoga luuakse piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu, mis annab aru kahepoolsele järelevalvenõukogule ja vastutab FCL-lisa tulemusliku rakendamise eest. Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu tööd juhivad ühiselt EASA ja FAA lennustandardite direktorid. Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu peamised ülesanded on järgmised:

               (a)lubade väljaandmise rakenduskorra väljatöötamine, heakskiitmine ja läbivaatamine;

               (b)asjakohaseid ohutusküsimusi käsitleva teabe vastastikune jagamine ja tegevuskavade koostamine nende lahendamiseks;

               (c)FCL-lisa järjekindla rakendamise tagamine;

               (d)teabe vahetamine selliste eeskirjade kavandamise ja käimasoleva koostamise kohta, mis võivad mõjutada FCL-lisa alust ja kohaldamisala;

               (e)teabe vahetamine kummagi lepinguosalist piloodilubade väljaandmise süsteemi selliste oluliste muudatuste kohta, mis võivad mõjutada FCL-lisa alust ja kohaldamisala;

               (f)selliste tehniliste küsimuste lahendamine, mis kuuluvad tehniliste asutuste ja lennuametite pädevusse ning mida madalamal tasemel ei ole võimalik lahendada, ja

               (g)kõnealuse lisa muutmist käsitlevate ettepanekute esitamine kahepoolsele järelevalvenõukogule.

                     4. jagu „Rakendamine“

                  Selles jaos on esitatud üksikasjalikud tingimused FAA pilooditunnistuste ja pädevusmärgete ümbervahetamiseks FCL-osa kohasteks ELi lubadeks ja pädevusmärgeteks ning et FCL-osa kohaste ELi lubade ja pädevusmärgete ümbervahetamiseks FAA pilooditunnistusteks ja pädevusmärgeteks.

                  Lisaks sisaldab 4. jagu sätteid, milles käsitletakse piloodilubade väljaandmisega seotud tehnilist abi, FCL-osa kohase ELi loa või FAA pilooditunnistuse originaali autentsuse kinnitamist ning teabe vahetamist selliste õigusnormide, menetluste, poliitikavaldkondade või standardite läbivaatamise kohta, mis võivad mõjutada FCL-lisa rakendamise alust.

                  5. jagu „Teabevahetus ja koostöö“

                  See jagu sisaldab sätteid FAA, EASA ja vajaduse korral liikmesriikide lennuametite vahel toimuva teabevahetuse ja koostöö kohta. Kõnealune jagu hõlmab ka sätteid FCL-lisa mitmesuguste tehniliste aspektidega seotud kontaktpunktide määramise kohta.

                  6. jagu „Kvalifikatsiooninõuded nõuetele vastavuse järelduste tunnustamiseks“

                  See jagu sisaldab põhinõudeid, mida ametiasutused peavad kohaldama pilootide üle teostatava regulatiivse järelevalve süsteemi tulemuslikkuse, selle õigusliku ja regulatiivse struktuuri ning vahendite, koolitusprogrammide, dokumentide ja andmete, asutusesisese tegevuspoliitika, menetluste ja kvaliteedisüsteemide suhtes.

                  Kõnealune jagu sisaldab ka sätteid, milles käsitletakse eespool nimetatud süsteemide tulemuslikkuse esialgset ja jätkuvat tõendamist, sealhulgas lepinguosaliste osalemist teineteise kvaliteediauditites ja standardimistegevuses, kvaliteedi- ja standardimisaruannete vahetamist ning muud asjakohast teavet, mis võib olla vajalik selleks, et säilitada lepinguosaliste jätkuv usaldus teineteise süsteemide vastu.

                  7. jagu „Lõivud“

                  Vajaduse korral tuleb seoses piloodilubade ja pädevusmärgete ümbervahetamisega teise lepinguosalise piloodilubade ja pädevusmärgete vastu maksta lõivu kooskõlas lepingu artikliga 14 ning kohaldatavate õigus- ja regulatiivnõuetega.

                  1. liide „Eritingimused“

                  Liide sisaldab eritingimusi, mida EL kohaldab seoses FCL osa kohase ELi loa või pädevusmärke väljaandmisega FAA pilooditunnistuse või pädevusmärke alusel, samuti eritingimusi, mida FAA kohaldab seoses FAA pilooditunnistuse või pädevusmärke väljaandmisega FCL osa kohase ELi loa või pädevusmärke alusel.

                  Need eritingimused on täiendavad regulatiivsed nõuded, mida tuleb lubade ja pädevusmärgete ümbervahetamisel kontrollida, et võtta arvesse erinevusi ELi ja USA erapiloodilubade väljaandmise regulatiivsete süsteemide vahel.

               2019/0066 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 3. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vaheline tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alane koostöö leping (edaspidi „leping“) jõustus 1. mail 2011
                  1
               .

               (2)Lepingu üks peamisi eesmärke on parandada Euroopa ja Ameerika Ühendriikide pikaajalist koostöösuhet, et tagada tsiviillennundusohutuse kõrge tase kogu maailmas ning viia liigsest regulatiivsest järelevalvest tulenevad majandustõkked lennundussektori ja ettevõtjate jaoks miinimumini.

               (3)Lepingu muudatusega 1
                  2
                laiendatakse lepingu artikli 2 punkti B kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka töötajatele lubade andmist ja nende koolitamist.

               (4)Lepingu artiklis 5 (muudetud) on sätestatud lepingu uute lisade väljatöötamine lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.

               (5)Mõlemad tehnilised asutused, st ELi puhul Euroopa Lennundusohutusamet ja USA puhul Föderaalne Lennuamet, on teinud kahepoolsele järelevalvenõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega kehtestatakse lepingu uus 3. lisa, mis hõlmab nõuetele vastavuse järelduste ja dokumentide vastastikust tunnustamist ning tehnilise abi andmist erapiloodilubade väljaandmiseks ja nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

               (6)Erapiloodilubade ja teatavate pädevusmärgete lihtsustatud ümbervahetamine teise lepinguosalise erapiloodilubadeks ja pädevusmärgeteks moodustab raamistiku, millega tagatakse, et Euroopa Liidus elavad piloodid käitavad õhusõidukeid ELi määruste kohaselt välja antud lubade või pädevusmärgete alusel, et nende üle teostavad järelevalvet ELi liikmesriikide ametiasutused ning et nad säilitavad oma kvalifikatsiooni ja tõstavad seda ELi koolitusorganisatsioonide kaudu. Lisaks toob see märkimisväärset praktilist kasu paljudele liidus ja USAs elavatele pilootidele, kahjustamata seejuures lennuohutust.

               (7)Lepingu artikli 19 punktiga C on ette nähtud, et lisad jõustuvad lepingu artikli 3 kohaselt loodud kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse alusel.

               (8)Uus piloodilube käsitlev 3. lisa tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

               (9)Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/719/EL (Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu sõlmimise kohta) artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 kujundab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega seisukoha, mille liit võtab kahepoolses järelevalvenõukogus täiendavate lisade vastuvõtmise suhtes kooskõlas lepingu artikli 3 punkti C alapunktiga 7 ja artikli 19 punktiga C,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu artiklite 3 ja 19 kohaselt kahepoolses järelevalvenõukogus Euroopa Liidu võetav seisukoht, milles käsitletakse kahepoolses järelevalvenõukogus vastu võetavat otsust lepingu 3. lisa vastuvõtmise kohta, põhineb käesolevale otsusele lisatud kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse 0010 eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolevaga volitatakse liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi lennundusdirektorit, kes on kahepoolse järelevalvenõukogu kaasesimees ja liidu esindaja, alla kirjutama kahepoolse järelevalvenõukogu otsusele 0010.

               Artikkel 3

               Pärast kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse vastuvõtmist avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 291, 9.11.2011, lk 3–44.

                     (2)

                        ELT L 11, 16.1.2018, lk 3–5.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 121 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 3. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse

               AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE JA EUROOPA LIIDU

               VAHELISE

               TSIVIILLENNUNDUSE OHUTUSE

               REGULEERIMISE ALASE

               KOOSTÖÖ LEPINGU

               KAHEPOOLSE JÄRELEVALVENÕUKOGU

               OTSUSE PROTOKOLL

               OTSUS 0010

               Võttes arvesse, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping“) muudatusega 1 laiendatakse lepingu artikli 2 punkti B kohaldamisala nii, et see hõlmaks muu hulgas ka töötajatele lubade andmist ja nende koolitamist;

               võttes samuti arvesse, et muudetud lepingu artikliga 5 on ette nähtud, et lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes töötatakse välja uued lisad, mis seejärel jõustatakse vastavalt artikli 19 punktile C kõnealuse lepingu artikli 3 alusel asutatud kahepoolse järelevalvenõukogu otsusega,

               teeb kahepoolne järelevalvenõukogu järgmise otsuse:

               1.võtta vastu lepingu 3. lisa („Piloodilubade väljaandmine“), mis on lisatud käesolevale otsusele.

               2.Lepingu 3. lisa („Piloodilubade väljaandmine“) jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval, mis on esitatud allpool.

               Kahepoolse järelevalvenõukogu nimel:

                        FÖDERAALNE LENNUAMET

                        TRANSPORDIMINISTEERIUM

                        AMEERIKA ÜHENDRIIGID

                        EUROOPA KOMISJON

                        EUROOPA LIIT

                        Allkiri:

                        Allkiri:

                        AMETINIMETUS:

                        lennundusohutusüksuse juht

                        AMETINIMETUS:

                        lennundusdirektor

                        Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

                        KUUPÄEV:

                        KUUPÄEV:

                        KOHT:

                        Washington

                        KOHT:

                        Brüssel, Belgia

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 121 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 3. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse

               3. LISA

               PILOODILUBADE VÄLJAANDMINE

               1.EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

               1.1.Lepinguosalised on hinnanud üksteise standardeid, eeskirju, tavasid ja protseduure, mida kohaldatakse erapiloodilubade, sealhulgas ühe kolbmootoriga (SEP) maalennukite ja mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukite öö- ja instrumentaallennupädevusmärgete (v.a tüübipädevusmärked) suhtes, ning leidnud need olevat piisavalt ühildatavad, et tunnustada teise lepinguosaliste kinnitusi ja järeldusi. Käesolev lisa hõlmab nõuetele vastavuse järelduste ja dokumentide vastastikust tunnustamist ning tehnilise abi andmist erapiloodilubade väljaandmisel ja nõuetele vastavuse kontrollimisel. Ühtegi käesoleva lisa sätet ei tõlgendata nii, et see piirakse lepinguosalise pädevust tegutseda kooskõlas lepingu artikliga 15.

               1.2.Käesoleva lisa kohaldamisala hõlmab FCL-osa kohaseid ELi erapiloodilube ja FAA erapilooditunnistusi ning muudes FCL-osa kohastes ELi piloodilubades ja FAA pilooditunnistustes sisalduvaid erapiloodiõigusi ning öö- ja instrumentaallennupädevusmärkeid (v.a tüübipädevusmärked), mis on kindlaks määratud käesoleva lisa 1. liites ja on vajalikud ühepiloodilendude käitamiseks ühe kolbmootoriga (SEP) maalennukitel ja mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukitel. Euroopa Liidus FCL-osa kohaselt välja antud lennuki ametipiloodi luba (CPL(A)) ja lennuki liinipiloodi luba (ATPL(A)) sisaldavad ka erapiloodiõigusi. Teise piloodi luba (MPL) sisaldab erapiloodiõigusi ainult juhul, kui see on loal eraldi märgitud. Ka FAA väljaantud ametipiloodi- ja liinipilooditunnistused sisaldavad erapiloodiõigusi. Kõnealused load või tunnistused võib vastavalt käesoleva lisa sätetele ümber vahetada teise lepinguosalise lubade või tunnistuste vastu.

               1.3.Käesoleva lisa kohaldamisala võib laiendada nii, et see hõlmaks ka muid FCL-osa kohaseid ELi lube ning FAA pilooditunnistusi, pädevusmärkeid ja õhusõidukikategooriaid, muutes käesolevat lisa vastavalt kahepoolse järelevalvenõukogu otsusele, mis on vastu võetud kooskõlas lepingu artikli 19 punktiga B.

               1.4.Käesoleva lisa kohaldamisala laiendatakse pärast seda, kui tehnilised asutused on võtnud vajalikke meetmeid  usalduse suurendamiseks.

               1.5.Käesolevat lisa ei kohaldata selliste piloodilubade ega -tunnistuste suhtes, mille on välja andnud mõni muu 1944. aasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsioon) osalisriik ja mille kehtivust on tunnistanud FAA või lennuamet, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras (TIP-L).

               1.6.Käesolev lisa ei piira FAA poolt välja antud pilooditunnistuse omaniku ega lennuameti poolt FCL-osa kohaselt välja antud ELi piloodiloa omaniku õigust lasta asjaomane pilooditunnistus või -luba teisel lepinguosalisel vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele kehtivaks tunnistada.

               2.MÕISTED

               2.1.Käesolevas lisas kasutatakse lisaks lepingus kasutatavatele mõistetele järgmisi mõisteid:

               (a)
                     „klassipädevusmärge“ –

               (I)FCL-osa kohase ELi loa puhul piloodiloale lisatud kehtiv pädevusmärge. Ühe kolbmootoriga lennuki (SEP) ja mitme kolbmootoriga lennuki (MEP) klassipädevusmärke omanikul on õigus tegutseda asjaomases pädevusmärkes nimetatud klassi kuuluva õhusõiduki piloodina vastavalt lennukite klassi- ja tüübipädevusmärgete ning pädevuse oskusmärgete loetelule, mis on avaldatud Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) veebisaidil.

               (II)FAA pilooditunnistuse puhul klassifitseeritakse õhusõidukid kategooriasse, mille käitamise näitajad sarnanevad föderaaleeskirjade koodeksi (Code of Federal Regulations) 14. peatüki punktis 61.5 kirjeldatud näitajatega (nt ühe mootoriga maalennukid ja mitme mootoriga maalennukid);

               (b)„ümbervahetamine“ – FCL-osa kohase ELi loa või pädevusmärke väljaandmine FAA pilooditunnistuse või pädevusmärke alusel või FAA pilooditunnistuse või pädevusmärke väljaandmine FCL-osa kohase ELi loa või pädevusmärke alusel;

               (c)„ajakohasus“ – FAA pilooditunnistusele kantud klassi- või tüübipädevusmärkega seotud õiguste tunnustamine tunnistuse omaniku hiljutiste kogemuste alusel; („Code of Federal Regulations“, 14. peatükk, 61. osa ja määrus (EL) nr 1178/2011, III lisa, punkt C).

               (d) „FCL-osa kohane ELi luba“ – FCL-osa nõuetele vastav kehtiv lennumeeskonna luba;

               (e)„FAA pilooditunnistus“ – Föderaalse Lennuameti välja antud kehtiv pilooditunnistus, mis vastab föderaaleeskirjade koodeksi (Code of Federal Regulations) 14. peatüki 61. osas ette nähtud asjakohastele nõuetele;

               (f)„lennuülevaatus“ – lennuoskuste hindamine sertifitseeritud lennuinstruktori poolt, kellele FAA on andnud sellekohase pädevuse;

               (g)„instrumentaallennupädevusmärge“ –

               (I)FCL-osa kohase ELi instrumentaallennupädevusmärke puhul FCL-osa kohasele ELi loale kantud kehtiv pädevusmärge, millega lubatakse lennata instrumentaallennureeglite (IFR) järgi või ilmastikutingimustes, mis jäävad allapoole visuaallennureeglitega (VFR) ette nähtud miinimumväärtusi, ja mida kohaldatakse kas ühe või mitme mootoriga õhusõiduki käitamise suhtes ning teise piloodi loa (MPL) omanike puhul vaid mitme piloodiga meeskonnaga lendamise korral;

               (II)FAA instrumentaallennupädevusmärke puhul FAA välja antud pilooditunnistusele kantud ajakohane ja õhusõidukiklassi nõuetele vastav kehtiv pädevusmärge, millega lubatakse lennata instrumentaallennureeglite (IFR) järgi või ilmastikuoludes, mis jäävad allapoole visuaallennureeglitega (VFR) ette nähtud miinimumväärtusi;

               (h)„öölennupädevusmärge“ – pädevusmärge, mis on seotud FCL-osa kohase ELi loaga ja millega lubatakse kasutada lennukite erapiloodiloaga kaasnevaid õigusi visuaallennureeglite tingimustes öösel. Öölennupädevusmärge antakse välja ilma aegumiskuupäevata;

               (i)„lennueksam“ — loa või pädevusmärke saamiseks vajalike oskuste tõendamine, sealhulgas suuline eksam, mida võib nõuda vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa);

               (j)„eritingimused“– nõuded, mis mõlema lepinguosalise lubade väljaandmise regulatiivseid süsteeme võrreldes on üksteisest erinevad ning piisavalt olulised, et neid käesolevas lisas arvesse võtta. Eritingimuste loetelu on esitatud käesoleva lisa 1. liites;

               (k)„tüübipädevusmärge“ –

               (I) FCL-osa kohase ELi loa puhul piloodiloale lisatud pädevusmärge. Tüübipädevusmärke omanikul on õigus tegutseda asjaomases pädevusmärkes nimetatud õhusõidukitüübi piloodina vastavalt lennumeeskonna tüübipädevusmärkeid ning pädevuse oskusmärkeid sisaldavale EASA loetelule, mida kohaldatakse kõikide õhusõidukite, välja arvatud kopterite suhtes.

               (II)FAA pilooditunnistuse puhul FAA pilooditunnistusele lisatud pädevusmärge kõikide suurte õhusõidukite (v.a õhust kergemad õhusõidukid), turboreaktiivlennukite või muude FAA administraatori poolt tüübisertifitseerimisprotseduuride kaudu määratletud õhusõidukite kohta, mille puhul piloot peab õhusõiduki kaptenina tegutsemiseks vastama teatavatele lennundusalaste eriteadmiste, kogemuste ja eksamitega seotud nõuetele;

               (l)„kehtiv“ –

               (I)FAA pilooditunnistus või FCL-osa kohane ELi luba, millest ei ole loobutud, mida ei ole peatatud ega kehtetuks tunnistatud ja mis ei ole aegunud.

               (II)FCL-osa kohase ELi pädevusmärge ei tohi olla aegunud.  Pädevusmärke kehtivuse kuupäev on märgitud piloodiloale.

               3.PILOODILUBADE KOORDINEERIMISE ÜHISNÕUKOGU

               3.1.Koosseis

               3.1.1.Luuakse piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu (JACB), mis on aruandekohustuslik kahepoolse järelevalvenõukogu ees ning mida juhivad ühiselt EASA ja FAA lennundusstandardite direktorid.  Ühisnõukogu koosseisu kuuluvad mõlema tehnilise asutuse esindajad, kes vastutavad piloodilubade väljaandmise ja vastavalt vajadusele kvaliteedijuhtimis- või juhtimissüsteemide eest.

               3.1.2.Ühine juhtkond võib kutsuda ühisnõukokku täiendavaid osalejaid, et hõlbustada käesoleva lisa eesmärkide täitmist.

               3.2.Volitused

               3.2.1.

               3.2.1.Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu tuleb kokku vähemalt kord aastas, et tagada käesoleva lisa tulemuslik toimimine ja rakendamine. Piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu ülesanded on järgmised:

               (a)lubade väljaandmise tehnilise rakenduskorra väljatöötamine, heakskiitmine ja läbivaatamine, sealhulgas koostöö, abistamine, teabevahetus ning usaldust suurendavate meetmete jätkuv kohaldamine käesoleva lisaga hõlmatud protsesside puhul;

               (b)asjakohaseid ohutusküsimusi käsitleva teabe vastastikune jagamine ja tegevuskavade koostamine nende lahendamiseks;

               (c)käesoleva lisa järjekindla rakendamise tagamine;

               (d)teabe vahetamine eeskirjade kavandatava ja käimasoleva koostamisega seotud selliste toimingute kohta, mis võivad mõjutada käesoleva lisa alust ja kohaldamisala;

               (e)teabe jagamine lepinguosaliste piloodilubade väljaandmise süsteemide selliste oluliste muudatuste kohta, mis võivad mõjutada käesoleva lisa alust ja kohaldamisala;

               (f)selliste tehniliste küsimuste lahendamine, mis kuuluvad tehniliste asutuste ja lennuametite pädevusse ja mida ei ole võimalik lahendada madalamal tasemel, ning

               (g)käesoleva lisa muutmise ettepanekute esitamine kahepoolsele järelevalvenõukogule.

               3.2.2.Ühisnõukogu teavitab lahendamata küsimustest kahepoolset järelevalvenõukogu ning tagab käesolevat lisa käsitlevate kahepoolse järelevalvenõukogu otsuste rakendamise.

               4.RAKENDAMINE

               4.1.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et isiku puhul, kellel on FCL-osa kohane ELi lennukipiloodiluba, kaasa arvatud klassipädevusmärge koos öölennupädevusega või ilma selleta, või lennukite instrumentaallennupädevusmärge ja kes on tõendanud oma vastavust FAA eritingimustele, mis on sätestatud käesoleva lisa 1. liites, loetakse täidetuks nõuded, mis tuleb täita FAA pilooditunnistuse, klassipädevusmärke või klassipädevusmärgete või instrumentaallennupädevuse saamiseks lennukite kategoorias.

               4.2.Lepinguosalised lepivad kokku, et isiku puhul, kellel on FAA lennukipilooditunnistus või instrumentaallennupädevusmärge, kes on tõendanud oma vastavust ELi eritingimustele, mis on sätestatud käesoleva lisa 1. liites ja kes on tõendanud tunnistuse ja pädevusmärgete kehtivust vastavalt lubade väljaandmise tehnilisele rakenduskorrale, loetakse täidetuks nõuded, mis tuleb täita FCL-osa kohase ELi pilooditunnistuse, klassipädevusmärke või klassipädevusmärgete (öölennupädevusega või ilma selleta) või instrumentaallennupädevuse saamiseks lennukite kategoorias.

               4.3.Käesoleva lisa alusel ei saa taastada selliseid FCL-osa kohaseid ELi lube ega FAA pilooditunnistusi, millest on loobutud või mis on peatatud või kehtetuks tunnistatud.

               4.4.Käesoleva lisa kohaselt välja antud FAA pilooditunnistuse või FCL-osa kohase ELi loaga seotud pädevusmärgete ja piirangute kohaldamisala on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               4.5.Isik, kellele on käesoleva lisa alusel välja antud FCL-osa kohane ELi luba või FAA pilooditunnistus, peab asjaomase loa või tunnistusega seotud õiguste kasutamiseks täitma vastavalt vajadusele kas FCL-osa kohase ELi loa või FAA pilooditunnistuse kehtivuse taastamise või pikendamise nõudeid.

               4.6.Kui FAA annab vastavalt käesolevale lisale FCL-osa kohase ELi loa alusel välja FAA pilooditunnistuse, ei nõua ta sellest FCL-osa kohasest ELi loast loobumist. Kui lennuamet annab vastavalt käesolevale lisale FAA pilooditunnistuse alusel välja FCL-osa kohase ELi loa, ei nõua ta sellest FAA pilooditunnistusest loobumist.

               4.7.Tehniliste asutuste ja vajaduse korral lennuametite suhtes kohaldatakse järgmist:

               4.7.1.FAA, kes on vastavalt käesolevale lepingule välja andnud FAA pilooditunnistuse, või lennuamet, kes on vastavalt käesolevale lepingule välja andnud FCL-osa kohase ELi loa, kontrollib või kinnitab asjaomase lennuameti või FAA nõudmise korral  FCL- osa kohase ELi loa, FAA pilooditunnistuse või pädevusmärke originaali autentsust ning

               4.7.2.esitab piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu kehtestatud vormist, viisist ja ajakavast lähtudes statistilist teavet FCL-osa kohaste ELi lubade, FAA pilooditunnistuste ja pädevusmärgete kohta, mis on välja antud vastavalt käesolevale lisale.

               4.8.Kummagi lepinguosalise tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet osutab teise lepinguosalise tehnilisele asutusele või lennuametile taotluse korral ja vastastikusel kokkuleppel piloodilubade väljaandmiseks vajalikku abi, et saavutada käesoleva lisa eesmärk. Tehnilised asutused või lennuametid võivad eespool nimetatud tehnilise abi osutamisest keelduda vahendite puudumise tõttu.

               4.9.Kummagi lepinguosalise poolt tema tsiviillennunduskorralduses, õigusnormides, protseduurides, poliitikasuundumustes või standardites, sealhulgas tehniliste asutuste ja lennuametite õigusnormides, protseduurides, poliitikasuundumustes või standardites, tehtavad muudatused võivad mõjutada käesoleva lisa rakendamise alust. Sellest tulenevalt teatavad lepinguosalised teineteisele tehniliste asutuste ja vajaduse korral lennuametite kaudu võimalikult varakult sellistest kavandatavatest muudatustest ning arutavad, mil määral need mõjutavad käesolevat lisa. Kui lepingu artikli 15 punkti C alusel korraldatud konsultatsioonide tulemusena jõutakse kokkuleppele käesoleva lisa muutmises, püüavad lepinguosalised tagada, et muutmine jõustub samal ajal või võimalikult kiiresti pärast selle põhjuseks oleva muudatuse jõustumist või tegemist.

               5.TEABEVAHETUS JA KOOSTÖÖ

               5.1.Lepinguosalised säilitavad ja jagavad omavahel piloodilubade koordineerimise ühisnõukogus nimekirja käesoleva lisa erinevate tehniliste aspektidega seotud kontaktpunktidest.

               5.2.Kogu tehniliste asutuste vaheline teabevahetus, sealhulgas tehnilised dokumendid, mis edastatakse läbivaatamiseks või kinnitamiseks, nagu on täpsustatud käesolevas lisas, on inglise keeles.

               5.3.Teabe vahetamisel esitatakse kõik kuupäevad järgmises vormingus: PP KKK AAAA, nt 05. MAI 2014.

               5.4.Kiireloomulise või erakorralise olukorra tekkides peavad tehniliste asutuste ja vajaduse korral lennuametite kontaktpunktid (nagu on kindlaks määratud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras) üksteisega ühendust ning tagavad, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed.

               6.KVALIFIKATSIOONINÕUDED NÕUETELE VASTAVUSE JÄRELDUSTE TUNNUSTAMISEKS

               6.1.

               6.1.
                     Põhinõuded

               6.1.1.Kummagi lepinguosalise tehniline asutus ja vajaduse korral lennuamet tõendab teise lepinguosalise tehnilisele asutusele, et on kehtestanud tulemusliku süsteemi regulatiivse järelevalve teostamiseks pilootide üle. Eelkõige tuleb tõendada järgmiste aspektide tõhusust ja piisavust:

               (a)õiguslik ja regulatiivne struktuur;

               (b)organisatsiooniline struktuur;

               (c)vahendid, sealhulgas piisav hulk kvalifitseeritud töötajaid;

               (d)tehniliste töötajate koolitamise programm;

               (e)asutusesisene tegevuspoliitika ning sealsed menetlused ja protseduurid, sh kvaliteedisüsteem;

               (f)dokumendid ja andmed;

               (g)järelevalveprogramm ning

               (h)kontrolli teostamine käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate FCL-osa kohaste ELi lubade või FAA pilooditunnistuste üle.

               6.2.Esialgne usaldus

               Kummagi lepinguosalise tehniline asutus on tõendanud esialgset usaldust suurendavate meetmete abil teise lepinguosalise tehnilisele asutusele, et on kehtestanud tulemusliku süsteemi regulatiivse järelevalve teostamiseks käesoleva lisaga hõlmatud tegevuse üle.  Kummagi lepinguosalise tehnilised asutused on esitanud tõendeid ka oma kvaliteediauditite ja standardimistoimingute, sealhulgas punkti 6.3.1 kohaste lennuameti auditite tulemuslikkuse kohta.

               6.3.
                     Jätkuv usaldus

               6.3.1.
                     Tehnilised asutused ja lennuametid esitavad ka edaspidi üksteisele tõendeid selle kohta, et nad teostavad käesoleva lisa punktis 6.1.1 kirjeldatud tulemuslikku järelevalvet kooskõlas lubade väljaandmise tehnilise rakenduskorra asjakohaste sätetega, mille on välja töötanud piloodilubade koordineerimise ühisnõukogu.

               a)
                     Tehniliste asutuste ja lennuametite suhtes kohaldatakse eelkõige järgmist:

               i)
                     neil on õigus osaleda vaatlejana teineteise kvaliteediauditites ja standardimiskontrollides;

               ii)
                     nad tagavad käesoleva lisa alusel korraldatavate kvaliteediauditite ja standardimiskontrollide aruannete kättesaadavuse, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras, ning

               iii)
                     vajaduse korral aitavad teineteisel kõrvaldada auditite ja kontrollide käigus kindlaks tehtud puudusi, mis mõjutavad käesoleva lisa rakendamist.

               (b)FAA ja lennuametid teevad eelkõige järgmist:

               (i)lubavad korraldada eespool punkti 6.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud kvaliteediauditeid ja standardimiskontrolle;

               (II)jagavad asjakohast ohutusteavet ja teavet selliste teadaolevate piirangute kohta, mis võivad mõjutada lennuameti või tehnilise asutuse suutlikkust täita kõiki kohaldatavaid rahvusvahelisi ohutusstandardeid või lepinguga ette nähtud ohutusnõudeid;

               iii)
                     kui isikuandmete kaitse suhtes kohaldatavatest õigusnormidest ei tulene teisiti, siis teevad kättesaadavaks kõik asjakohased piloodilubade registrid ja inspekteerimisaruanded, sealhulgas lõpuleviidud täitemeetmed, ning

               iv)
                     annavad lennuameti büroos riigikeelsete andmete ja dokumentide läbivaatamise käigus vajaduse korral tõlkeabi.

               c)
                     Kui üks tehniline asutus või lennuamet ei suuda täita käesoleva lisa alapunktis 6.3 sätestatud nõuet, teavitavad tehnilised asutused sellest teineteist esimesel võimalusel. Kui ükskõik kumb tehniline asutus leiab, et tehniline pädevus ei ole enam piisav, konsulteerivad tehnilised asutused teineteisega ja koostavad tegevuskava, mis sisaldab vajalikke parandusmeetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

               d)
                     Kui üks tehniline asutus või lennuamet ei kõrvalda puudusi tegevuskavas ettenähtud aja jooksul, võib ükskõik kumb tehniline asutus edastada küsimuse piloodilubade koordineerimise ühisnõukogule.

               e)
                     Kui lepinguosaline kavatseb tehnilise asutuse või lennuameti tehtud järelduste või kinnituste tunnustamise peatada, teavitab ta sellest kooskõlas lepingu artikli 18 punktiga A viivitamata teist lepinguosalist.

               7.
                     LÕIVUD

               Lõivud peavad olema kooskõlas lepingu artikliga 14 ning kohaldatavate õigus- ja regulatiivnõuetega.

               1. liide

               Eritingimused

               1.ÜLDTINGIMUSED

               1.1.Taotleja esitab taotluse vahetada FCL-osa kohane ELi luba või FAA pilooditunnistus ümber vastavalt käesolevale lisale  lubade väljaandmise tehnilise rakenduskorraga ette nähtud standardvormis ja -viisil.

               1.2.Kui taotlejale kuuluv FCL-osa kohane ELi luba või FAA pilooditunnistus sisaldab piiranguid, võib taotluse rahuldamata jätta, kui teise lepinguosalise süsteemis ei ole sellist piirangut ette nähtud.

               2.ELi ERITINGIMUSED

               Selleks et saada FCL-osa kohane kinnitus vastavalt käesolevale lisale, peab taotleja täitma kõik järgmised eritingimused.

               2.1.ELi eritingimused, mida kohaldatakse selleks, et anda FAA pilooditunnistuse alusel välja FCL osa kohane lennuki erapiloodiluba (PPL(A)) ning vajaduse korral asjakohased klassi- ja öölennupädevusmärked.

               2.1.1.Taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et on omandanud FCL-osa punkti FCL.055 kohase keeleoskuse, välja arvatud juhul, kui tema FAA pilooditunnistusel on märge „English Proficient“ (valdab inglise keelt). Märge „English Proficient“ (valdab inglise keelt) loetakse võrdseks inglise keele oskuse 4. tasemega, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               2.1.2.Taotleja peab vastama lennuki erapiloodi loa (PPL (A)) suhtes kohaldatavatele ELi tervisenõuetele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011.

               2.1.3.Taotleja peab läbima lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras kirjeldatud lennueksami FCL-osa kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodi osavõtul.

               2.1.4.Taotleja peab kontrollpiloodile enne lennueksamit tõendama, et on taotluse esitamise kuule eelnenud 24 kalendrikuu jooksul piisavalt omandanud nõutavaid teoreetilisi teadmisi, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               2.1.5.FCL-osa kohase öölennupädevusmärke taotleja peab tõendama, et on täitnud FCL-osa punktis FCL.810 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse öölendude suhtes. Öölennukogemust võib arvestada lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras täpsustatud viisil.

               2.1.6.Mitme kolbmootoriga (MEP) ühepiloodilennuki klassipädevusmärke taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et ta vastab FCL-osa H alajaos mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukite klassipädevuse saamiseks kehtestatud nõuetele. Sel juhul toimub punktis 2.1.3 osutatud lennueksam mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukil. Taotleja, kes on varem läbinud mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukit käsitleva koolituse ja kellel on asjakohane lennukogemus, võib lugeda vastavaks FCL-osa H alajao nõuetele, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               2.1.7.Lennuamet, kes on FAA pilooditunnistuse vastavalt käesolevale lisale ümber vahetanud FCL-osa kohase ELi piloodiloa vastu, lisab asjaomase piloodiloa VIII (või XIII) punktile järgmise märkuse: „PPL(A) issued on the basis of the EU-US Agreement“ (lennuki erapiloodiluba on välja antud ELi ja USA vahel sõlmitud lepingu alusel).

               2.2.ELi eritingimused, mida kohaldatakse selleks, et anda FAA instrumentaallennupädevusmärke alusel välja FCL-osa kohane lennuki instrumentaallennupädevusmärge (IR(A)).

               2.2.1Taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et on omandanud FCL-osa punkti FCL.055 kohase keeleoskuse, välja arvatud juhul, kui tema FAA pilooditunnistusel on märge „English Proficient“ (valdab inglise keelt). Märge „English Proficient“ (valdab inglise keelt) loetakse võrdseks inglise keele oskuse 4. tasemega, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               2.2.2Taotleja peab vastama lennuki instrumentaallennupädevusmärke (IR(A)) suhtes kohaldatavatele ELi tervisenõuetele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011.

               2.2.3Taotleja peab vastavalt lubade väljaandmise tehnilisele rakenduskorrale sooritama FCL-osa kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodi osavõtul lennuki instrumentaallennupädevuse eksami.

               2.2.4Selleks et tõendada oma teoreetilisi teadmisi vastavalt lubade väljaandmise tehnilisele rakenduskorrale, peab taotleja, kellel on vähemalt 50 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel, enne lennuki instrumentaallennupädevuse eksami tegemist kontrollpiloodile tõendama, et on piisavalt omandanud nõutavaid teoreetilisi teadmisi. Muudel juhtudel peab taotleja taotluse esitamise kuule eelnenud 24 kuu jooksul sooritama kirjaliku eksami.

               2.2.5Mitme kolbmootoriga (MEP) ühepiloodi-maalennuki instrumentaallennupädevuse taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et ta vastab FCL-osa G alajaos mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukite instrumentaallennupädevuse saamiseks kehtestatud nõuetele. Sel juhul toimub eespool punktis 2.2.3 osutatud lennukite instrumentaallennupädevuse (IR(A)) eksam mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukil. Taotlejat, kes on varem läbinud instrumentaallennuõppe mitme mootoriga lennukitel ja kellel on asjakohane lennukogemus, võib lugeda vastavaks FCL-osa G alajao nõuetele, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               2.2.6Vastavalt lubade väljaandmise tehnilisele rakenduskorrale peab instrumentaallennupädevusmärke taotleja enne lennuki instrumentaallennupädevuse (IR(A)) lennueksamit sooritama mõnes ELi liikmesriigis kohanemislennud, mille on korraldanud komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt tunnustatud koolitusorganisatsioon. Seda nõuet ei kohaldata, kui taotlejal on vähemalt 50 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel (IFR) või kui ta on lennanud vähemalt kümme tundi lennuki kaptenina instrumentaallendudel (IFR) mõnes ELi liikmesriigis või sellises Euroopa riigis, mis osaleb EASA tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 artiklile 129 (ELT L 212/1, 26.8.2018, lk 1–122).

               2.2.7Taotleja, kes on käesoleva lisa alusel saanud FCL-osa kohase ELi instrumentaallennupädevusmärke ja kes soovib kasutada instrumentaallennupädevusmärkega kaasnevaid õigusi ametipiloodi loa (CPL), teise piloodi loa (MPL) või liinipiloodiloa (ATPL) puhul, peab esmalt sooritama kõik FCL-osa punktide FCL.025 ja FCL.615 kohased teooriaeksamid.

               2.2.8Taotleja, kes on käesoleva lisa alusel saanud FCL-osa kohase ELi instrumentaallennupädevusmärke ja kes soovib kasutada kõiki lennuki instrumentaallennupädevusmärkega kaasnevaid õigusi mõne teise õhusõidukikategooria puhul vastavalt FCL-osa punktile FCL.035, peab esmalt sooritama kõik FCL-osa punkti FCL.025 kohased teooriaeksamid.

               2.2.9Lennuamet, kes on FAA pilooditunnistuse vastavalt käesolevale lisale ümber vahetanud FCL-osa kohase ELi piloodiloa vastu, lisab asjaomase piloodiloa VIII (või XIII) punktile järgmise märkuse: „PPL(A) / IR(A) issued on the basis of the EU-US Agreement“ (lennuki erapiloodi luba / instrumentaallennupädevusmärge on välja antud ELi ja USA vahel sõlmitud lepingu alusel).

               3.FAA ERITINGIMUSED

               Selleks et saada CFRi 14. peatüki 61. osa kohane kinnitus vastavalt käesolevale lisale, peab taotleja täitma kõik järgmised FAA eritingimused.

               3.1.FAA eritingimused, mida kohaldatakse selleks, et anda FCL-osa kohase ELi loa alusel välja FAA pilooditunnistus, ühe mootoriga maalennukite kategooria klassipädevusmärge ja mitme mootoriga maalennukite kategooria klassipädevusmärge.

               3.1.1.Taotleja peab oskama inglise keeles lugeda, rääkida ja kirjutada ning inglise keelest aru saama. Kui taotleja inglise keele oskus on vastavalt FCL-osa nõuetele 4. tasemel või sellest kõrgemal tasemel, loetakse ta inglise keelt valdavaks.

               3.1.2.Taotleja peab FAA pilooditunnistusega kaasnevate õiguste kasutamiseks vastama FAA tervisetõendi nõuetele, nagu on ette nähtud CFRi 14. peatüki 61. osaga.

               3.1.3.Taotleja peab taotluse esitamise kuule eelnenud 24 kalendrikuu jooksul olema sooritanud kohustusliku teoreetiliste teadmiste testi, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               3.1.4.Taotleja peab läbima täieliku lennuülevaatuse FAA sertifitseeritud lennuinstruktoriga, kellele FAA on andnud nõuetekohase pädevuse, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               3.1.5.Mitme mootoriga maalennuki pädevusmärke taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et ta vastab CFRi 14. peatüki 61. osas mitme mootoriga maalennuki pädevusmärke saamiseks kehtestatud nõuetele. Mitme kolbmootoriga (MEP) maalennukitega seoses läbitud koolitust ja lennukogemust võib arvestada lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras täpsustatud viisil.

               3.2.FAA eritingimused, mida kohaldatakse selleks, et anda FCL-osa kohase ELi instrumentaallennupädevusmärke alusel välja FAA lennukite instrumentaallennupädevusmärge.

               3.2.1.Taotleja peab oskama inglise keeles lugeda, rääkida ja kirjutada ning inglise keelest aru saama. Kui taotleja inglise keele oskus on vastavalt FCL-osa nõuetele 4. tasemel või sellest kõrgemal tasemel, loetakse ta inglise keelt valdavaks.

               3.2.2.Taotleja peab FAA pilooditunnistusega kaasnevate õiguste kasutamiseks vastama FAA tervisetõendi nõuetele, nagu on ette nähtud CFRi 14. peatüki 61. osaga.

               3.2.3.Vastavalt lubade väljaandmise tehnilisele rakenduskorrale peab instrumentaallennupädevusmärke taotleja enne FAA sertifitseeritud lennuinstruktori osavõtul toimuvat instrumentaallennuoskuste kontrolli sooritama kohanemislennud Ameerika Ühendriikides, kaasa arvatud selle territooriumidel. Seda nõuet ei kohaldata, kui taotlejal on vähemalt 50 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel (IFR) või kui ta on lennanud vähemalt kümme tundi lennuki kaptenina instrumentaallendudel (IFR) Ameerika Ühendriikides ja selle territooriumidel.

               3.2.4.Taotleja peab instrumentaallennupädevuse kontrolli sooritama kontrollpiloodiga, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.

               3.2.5.Taotleja peab taotluse esitamise kuule eelnenud 24 kalendrikuu jooksul olema sooritanud kohustusliku teadmiste testi, nagu on täpsustatud lubade väljaandmise tehnilises rakenduskorras.