				|

		52011PC0340

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) /* KOM/2011/0340 lõplik */

			   	SELETUSKIRI
Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset
finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006.
aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1]
punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi
ka „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro
võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust.
Fondist abi saamise tingimused on sätestatud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].
9. märtsil 2010 esitas Austria taotluse EGF/2010/007
AT/Steiermark ja Niederösterreich, et saada fondist rahalist toetust seoses
koondamistega 54 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 24
(metallitootmine)[3]
NUTS II tasandi piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias
(Niederösterreich, AT12) Austrias.
Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist
otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et
kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on
täidetud.
TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS
 Põhiandmed ||
 EGFi viitenumber: || EGF/2010/007
 Liikmesriik: || Austria
 Artikkel 2 || (b)
 Asjaomased ettevõtted || 54
 NUTS II piirkonnad: || Steiermark (AT22) Niederösterreich (AT12)
 NACE Revision 2 osa || 24 (metallitootmine)
 Vaatlusperiood: || 1.4.2009 – 31.12.2009
 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg: || 1.4.2009
 Taotluse esitamise kuupäev: || 9.3.2010
 Koondamised vaatlusperioodil: || 1 180
 Abi vajavate koondatud töötajate arv: || 356
 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 12 266 158
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] (eurodes) || 479 855
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,8
 Eelarve kokku (eurodes) || 12 746 013
 Fondi toetus eurodes (65 %) || 8 284 908
1.
Taotlus esitati komisjonile 9. märtsil 2010 ning
sellele lisati täiendavat teavet viimati 22. veebruaril 2011.
2.
Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis
on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b,
ning see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase
tähtaja jooksul.
Koondamiste seos globaliseerumisest
tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse
finants- ja majanduskriisiga
3.
Austria väidab koondamiste ning ülemaailmse
finants- ja majanduskriisi vahelise seose kohta, et majanduskriisist
põhjustatud globaalse nõudluse langus metalli järele avaldas eriti rasket mõju
Austria metalliekspordile (raudmetallide ja mitteraudmetallide) ja seega riigi
metallitoodangule ja tööhõivele. Vastavalt taotluses esitatud Eurostati ja
Statistik Austria andmetele eksporditakse ligi 80 % Austria
metallitoodangust ning metall moodustab peaaegu 9 % Austria
koguekspordist, mis on kõrgem kui EL-27 keskmine metallieksport (6,1 %).
4.
Enne majanduskriisi oli Austria metallisektor
dünaamiline ja tänu tugevale eksporditegevusele saavutas sektor selge
kaubandusbilansi ülejäägi, eriti raua ja terase (raudmetallide) tooterühmas.
See aitas edukalt tasakaalustada globaliseerumisega seotud tegureid, nagu
suurenenud metalliimport kolmandatest riikidest.
Sektori varasem kasv lõppes järsult 2008. aasta
neljandas kvartalis, mille tõttu metallieksport langes ajavahemikul jaanuar –
juuli 2009 38,6 % võrreldes eelneva aastaga. Austria muude kaupade ekspordi
langus ei olnud nii märkimisväärne (-24 % kogu ekspordimahust). Eurostati
sisendite-väljundite tabelile viidates rõhutas Austria metallisektori
ettevõtete suurt vastastikust sõltuvust ning sõltuvust mõningatest kriisi tõttu
enim kannatada saanud tööstusharudest, nagu ehitus, masinaehitus ja
autotööstus.
5.
Euroopa Komisjoni talituste 2009. aasta aprillis ja
oktoobris välja antud töödokumendis[5]
märgiti, et kriis mõjutas tugevalt kõiki ELi suurimaid terasetootjaid riike.
Aasta jooksul kuni 2009. aasta esimese kvartalini langes EL-27
toorterasetoodang 43,8 % võrreldes kogu maailma terasetoodangu langusega, mis
oli samal ajavahemikul 22,8 %. Paljud Euroopa terasetootjad on vähendanud
tootmispäevade arvu või konservinud tootmisvõimsuse, ning Euroopa raua- ja
terasetööstuse konföderatsiooni EUROFERi andmetel teatasid suurimad
terasekontsernid ligi 32 800st koondamisest. Kõik see näitab, kui tõsiselt on
kriis kahjustanud Euroopa metallisektorit.
Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b
esitatud kriteeriumidele
6.
Austria esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi
saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi
jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi
NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.
7.
Taotluses on märgitud 1 180 töötaja koondamine
54 äriühingust, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 24
(metallitootmine) külgnevates NUTS II tasandi piirkondades Steiermark (AT22)
ja Niederösterreich (AT12) üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul, mis kestis 1. aprillist
2009 kuni 31. detsembrini 2009. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt.
Selgitus koondamiste ettenägematuse
kohta
8.
Austria ametiasutused väidavad, et metallisektorit
mõjutavat globaalset majanduskriisi ei olnud võimalik ette näha ning
tsiteerivad radikaalseid reaalse SKP kasvu vähenemise prognoose, mida koostasid
alates 2007. aasta lõpust sellised rahvusvahelised ja riiklikud asutused nagu
Euroopa Komisjon, OECD ja Austria majandusuuringute instituudid WIFO (Österreichisches
Institut für Wirtschaftsforschung) ja IHS (Institut für höhere Studien). Kaks
riiklikku instituuti prognoosisid 2008. aasta sügisel kerget kasvu (0,9 % ja 1,2
ja), kuid 2009. aasta septembris pidid nad oma 2009. aasta prognoose vähendama
-3,4 % ja -3,8 %-ni. Kuigi metallisektoris toimuvad üldiselt tsüklilised
kõikumised, ei olnud kriisist põhjustatud languse kiirus ja tugevus
ettenähtavad ning tulid sektori jaoks ootamatult.
9.
WIFO uuringutulemused näitavad ka järsku kindluse
langust Steiermargi ja Alam-Austria metalliettevõtetes 2009. aasta esimestel
kuudel: võrreldes keskmiselt 21 %‑ga kuni 2008. aastani, märkis
tervelt 83 % küsitletud ettevõtetest, et 2009. aasta juuliks ei olnud
eksporditellimuste maht piisav.
Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed
ning abi vajavate töötajate kirjeldus
10.
Taotlus on seotud 54 ettevõttest üheksakuulise
vaatlusperioodi jooksul koondatud 1 180 töötajaga, kellest 356 töötajat (30,2 %)
vajavad abi. Kõik 356 töötajat ühinesid Voest-Alpine terasefondiga
(Voest-Alpine-Stahlstiftung), mis on ettevõtte-tüüpi tööhõivefond
(Unternehmensstiftung), nagu see on määratletud riiklikus direktiivis AMF/18-2010[6]. Fondiga mitteühinenud töötajatest umbes 76,2 %
leidis uue töö, umbes 17,8 % osalesid tööturuteenistuse korraldatud
koolitustel väljaspool fondi ning umbes 6 % läksid pensionile või
kavatsevad pensionile jääda.
 Ettevõtted ja koondatud töötajate arv
 Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3
 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9
 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32
 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13
 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30
 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1
 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9
 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3
 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99
 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12
 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20
 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24
 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1
 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16
 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5
 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10
 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1
 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3
 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11
 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29
 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32
 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56
 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2
 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14
 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166
 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14
 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21
 Ettevõtteid kokku: 54 || Koondamisi kokku: 1 180 ||
11.
356 abi vajavat töötajat jagunevad järgmiselt:
 Kategooria || Koondatute arv || Protsent
 Mehed || 343 || 96,3
 Naised || 13 || 3,7
 ELi kodanikud || 354 || 99,4
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 2 || 0,6
 15–24aastased || 96 || 27,0
 25–54aastased || 246 || 69,1
 55–64aastased || 14 || 3,9
 üle 64aastased || 0 || 0,0
12.
Eespool kirjeldatud kategooriates on 11 töötajat (3,1 %),
kellel on pikaajaline terviseprobleem või puue.
13.
Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:
 Kategooria || Koondatute arv || Protsent
 Juhid || 2 || 0,6
 Tehnikud || 31 || 8,7
 Bürootöötajad || 22 || 6,2
 Oskus- ja käsitöölised || 75 || 21,1
 Seadme- ja masinaoperaatorid ja -koostajad || 42 || 11,8
 Lihttöölised || 184 || 51,7
14.
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7
on Austria kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige
sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja
naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid.
Asjaomase territooriumi ning selle
asutuste ja huvirühmade kirjeldus
15.
Koondamistega seotud piirkonnad on Steiermargi
liidumaa (AT22) ja Alam-Austria liidumaa (AT12), kaks Austria üheksast
liidumaast. Mõlemad liidumaad kuuluvad Austria tööstuspiirkonda koos
Ülem-Austria ja Vorarlbergiga. Alam-Austria on Austria suurim liidumaa, mis
ümbritseb Austria pealinna Viini, millel on ka liidumaa staatus. Alam-Austrial
on ühine piir Tšehhi Vabariigi ja Slovakkiaga ning selle liidumaa pealinn on
Sankt Pölten. Steiermargi liidumaal on ühine piir Sloveeniaga ning selle
pealinn Graz on Viini järel Austrias suuruselt teine linn.
16.
Austria ametiasutused selgitasid, et mõlemad
liidumaad kannatavad struktuurset nõrkust, kuna piirkondlik SKP on alla
riikliku keskmise (2006. aasta andmete järgi). Töötuse tase Steiermargis on
üldiselt üle riigi keskmise, eelkõige Grazi linnas ning liidumaa lääne- ja
idaosades, samas kui Alam-Austria töötuse tase umbes samal tasemel kui kogu
Austrias. Pikaajaline töötus (üle ühe aasta) on mõlemas liidumaas riigi
keskmisest kõrgem ning mõlema liidumaa piirkondades on märkimisväärseid
erinevusi sissetulekutes, mis peegeldab nende piirkondade geograafilist,
olemuslikku ja majanduslikku erilaadsust. Steiermargis on suhteliselt ebasoodsa
olukorra põhjusteks 1980ndate aastate lõpu struktuurikriisi hilised mõjutused.
Selle kriisi tagajärjeks oli varane pensionile minek ja naiste madal tööhõive,
eriti maapiirkondades. Alam-Austrias on käimas struktuurilised muutused ja
väljakutseks on kvalifikatsioonide sobitamine töökohtadega.
17.
Peamised sidusrühmad on Steiermargi ja Alam-Austria
piirkondlikud riiklikud tööhõiveteenistused (regionale Geschäftsstellen des
Arbeitsmarktservice/AMS), Austria majanduskoja masinaehituse ja metallitöö
ühendus (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der
Wirtschaftskammer Österreich), Austria majanduskoja kaevandus- ja
rauatootmistööstuse ühendus (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie
der Wirtschaftskammer Österreich), metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse
ametiühing (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) ja trükitööstuse, ajakirjanduse
ja paberitööstuse erasektori töötajate ametiühing (Gewerkschaft der
Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), mis mõlemad kuuluvad Austria
ametiühingute liidu (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB) katuse alla.
Koondamiste oodatav mõju kohalikule,
piirkondlikule või riigi tööhõivele
18.
Taotluses esitatud andmed näitavad metallitööstuse
olulisust mõlema liidumaa tööhõives: 2008. aastal moodustas see sektor
Steiermargi tööhõivest 2,1 % (mis on Austria kõrgeim võrreldes 1 %-ga kogu
riigi lõikes) ning Alam-Austrias 1,5 %, mis on riigis kolmandal kohal.
19.
Austria ametiasutused selgitasid, tsiteerides
Statistik Austria ja Austria uurimisinstituutide andmeid, et üldine töötus
tõusis järsult 2009. aastal: +39,9 % Steiermargis ja +31,3 %
Alam-Austrias, võrreldes kogu Austria madalama tasemega +29,3 % (2009.
aasta II kvartal). Nõudluse langus metalli järele avaldas tugevat negatiivset
mõju Steiermargi ja Alam-Austria tööturgudele, kuna töökaotused nende
piirkondade metalliettevõtetes olid suuremad kui mujal Austrias. Lisaks sellele
suurenes töötajate arv, kes töötavad lühendatud ajaga (Kurzarbeit): 2009. aasta
novembris oli kõigist Austria liidumaadest kõige rohkem selliseid töötajaid
Alam-Austrias ning kolmandal kohal oli Steiermark.
20.
Umbes 60 % käesolevas taotluses käsitletud
koondamistest toimus Alam-Austrias (704 töötajat 33 ettevõttes) ning üle 40 %
koondamistest leidis aset Steiermargis (476 töötajat 21 ettevõttes). Steiermark
on juba heaks kiidetud EGF toetuse jaoks eelmise taotluse alusel: EGF/2009/009
AT/Steiermark (autotööstus), 744 koondatud töötajat üheksakuulise ajavahemiku
jooksul.
Rahastatav individuaalsete teenuste
kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle
täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega
21.
Kavandatud on järgmised meetmed, mis kõik kokku
moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on
aidata 356 sihtrühma töötajal naasta tööturule.
Meetmete eest hoolitseb Voest-Alpine Terasefond
(Voest-Alpine-Stahlstiftung), ettevõtte-tüüpi tööhõivefond, mis rajati aastatel
1987-88, leevendamaks terasesektori ümberstruktureerimise negatiivset mõju. 2010.
aastal on fondi liikmeks üle 80 äriühingu, need on metallisektoris tegutsevad
ettevõtted. Umbes kaks kolmandikku liikmeks olevatest äriühingutest kuulub
Voestalpine kontserni (voestalpine Group), ülejäänud kolmandik on kontsernivälised
äriühingud[7].
Kriisi tagajärjel on kahekordistunud fondis osalejate, s.o koolitust saavate
ning haridus- ja tööturule taasintegreerimise programmides osalevate töötute
arv (2010. aasta märtsi andmed võrreldes eelmise aastaga). 356 abisaavat inimest
on Voestalpine kontserni kuuluvate äriühingute endised töötajad, kes liitusid
fondiga ajavahemikul 1. aprill 2009 kuni 31. detsember 2009.
22.
Fondiga liitunud 356 abisaava töötaja suhtes
võetavates meetmetes leppisid kokku ja neid kontrollivad Steiermargi ja
Alam-Austria riiklikud tööturuteenistused (AMS, Arbeitsmarktservice).
Hinnatakse iga meetme tähendust tööturu jaoks ning tagatakse meetmete vastavus
fondi eeskirjadele (Stiftungsordnung) ja muudele kohaldatavatele eeskirjadele.
Jälgitakse iga üksiku töötaja arengut, et tagada programmi alguses kokkulepitud
plaanide täideviimine. Kooskõlas töötuskindlustuse seaduse
(Arbeitslosenversicherungsgesetz) paragrahviga 18 ning sõltuvalt iga töötaja
eelnevast tööajast peavad töötajad osalema programmis täistööajaga.
–
Ettevalmistav konsultatsioon: Kõik 356 koondatud töötajat osalevad selles fondiga liitudes. Selles
etapis toimub karjäärivõimaluste ja eesmärkida väljaselgitamine.
–
Ametialane suunitlus:
Kõik 356 koondatud töötajat osalevad selles fondiga liitudes. Kestus on kuus
nädalat, mida on erandjuhtudel võimalik pikendada kaheteistkümne nädalani.
Lepitakse kokku individuaalne kutsealane arengukava ja alternatiivne kava,
millele kirjutavad alla töötaja, terasefondi esindajad ja vastutav piirkondlik
tööturuteenistus. Selle alusel toimuvad töötaja järgnevad tegevused
tööhõivefondis.
–
Individuaalne koolitus:
Koolituskursused on kavandatud 174 töötaja jaoks ning need hõlmavad
klassikalist oskuste täiendamist töötajate eelnevatel kutsealadel (nt meistrikoolitus,
keevitamine ja muud tehnilised kursused) ning samuti põhikoolitust, et
valmistada ette karjäärimuutuseks sellistes valdkondades nagu sotsiaal-,
tervise- ja teenidusvaldkond (seda pakutakse umbes pooltele 174 töötajast).
Madalama kvalifikatsiooniga töötajad võivad saada kutseõpet ametliku
kvalifikatsiooni saamiseks (umbes veerand osalejatest). Osa kutseõppest ei vaja
EGFi kaasrahastamist, kuna Austria haridussüsteemis antakse seda tasuta. Juhul,
kui kokkulepitud koolitusprogramm kestab kauem kui EGFi rakendusperiood, hoolitseb
fond täiendava rahastamise eest[8].
–
Meetmete kataloogis on pakutud ka tööpraktika
võimalust ettevõttes kuni kolm kuud ühe ettevõtte kohta ning
ettevõtluskoolitust neile, kes soovivad oma äri alustada. Fondi raames
ettevõtluskoolituse lõpetanud võivad hiljem ühineda tööturuteenistuse
(Arbeitsmarktservice) ettevõtlusfondi programmiga, mida rahastatakse EGFi
väliselt. Enne selle tööturuteenistuse programmiga ühinemist peab töötaja
osalemine tööhõivefondis olema lõppenud.
–
Kestev konsultatsioon ja aktiivne tööotsimine: Fond teeb kättesaadavaks vajaliku infrastruktuuri ning annab nõu ja
toetust neile 356 töötajale uue töö otsimisel. Siia kuuluvad sellised tegevused
nagu arutelud koolitajaga, koolitus, kuidas töökohale kandideerida, sarnases
olukorras olevate töötajate rühmad võrkude loomise võimaluste edendamiseks. Aktiivne tööotsimine võib alata kas kohe pärast
ametialast suunitlust või pärast individuaalse koolituse lõpetamist. Selle
meetme tavapärane kestvus on piiratud 14 nädalaga, mida saab erandjuhtudel
pikendada 22 nädalani (üle 50aastaste osalejate puhul või piiratud töövõimega
isikute puhul). Aktiivse tööotsimise etapis peavad osalised vastu võtma
tööturuteenistuse pakutavad mõistlikud tööpakkumised.
–
Õppe- ja tööotsimistoetused[9]: Seda toetust
makstakse kõigile 356 töötajale ainult tööhõivefondi koolitusmeetmes ja
aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. Toetuse põhimäär on 150–450
eurot inimese kohta kuus (14 kuud aasta kohta), millele lisatakse lastega või
ilma lasteta pere ainsale palgasaajale vastavalt 75 või 40 eurot (12 kuud aasta
kohta). See toetus koos päevarahadega ei tohi olla suurem kui töötaja
töötushüvitise arvutamise alus. Töötushüvitiste maksmine peatatakse
õppetoetuste maksmise ajaks.
–
Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal[10]: Seda toetust
makstakse 353 koondatud töötajale ainult tööhõivefondi koolitusmeetmes ja
aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. See võimaldab igal
koondatud töötajal tõsiselt täisajaga meetmes osaleda. Ametiasutuste hinnangul
osaleb 60 inimest koolitus- ja tööturule naasmise meetmes 6,1 kuu vältel, 138
inimest 15 kuu vältel, 51 inimest 30 kuu vältel ning 104 inimest 33,2 kuu
vältel. Kulu ühe töötaja kohta kuus on 1031 eurot. See toetus koos õppe- ja
tööotsimistoetusega ei tohi olla suurem kui töötaja töötushüvitise arvutamise
alus. Töötushüvitiste maksmine peatatakse päevarahade maksmise ajaks.
–
Lisakulud koolituse ajal: Seda toetust makstakse ainult 174 fondiga liitunud koolitusmeetmes
osalejale, et katta reisikulud ja tasuda õppematerjalide eest.
23.
Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on
taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3,
koosnevad kuludest ettevalmistustegevusele, teavitamisele ja reklaamile ning
Voest-Alpine terasefondi haldamisele ja kontrollitegevustele. Kõik meetmes
osalevad partnerid on kohustatud teavitama fondilt saadavast toetusest. Fondi
halduskulud arvutatakse proportsionaalselt tegelikult koolitatud inimeste arvu
järgi ning need ei või ületada 954 eurot inimese kohta.
24.
Individuaalsed teenused, mida Austria ametiasutused
kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Austria ametiasutuste hinnangu
kohaselt on teenuste kogumaksumus 12 266 158 eurot ja fondi toetuse
rakendamisega seotud kulud moodustavad 479 855 eurot (3,80 %
kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 8 284 908 eurot (65 %
kogukuludest).
 Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes] || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes)
 Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)
 Ettevalmistav konsultatsioon (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444
 Ametialane suunitlus (Berufsorientierung) || 356 || 1 022 || 363 832
 Individuaalne koolitus, sealhulgas tööpraktika ja ettevõtluskoolitus (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3 052 || 531 048
 Kestev konsultatsioon ja aktiivne tööotsimine (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1 056 || 375 936
 Õppe- ja tööotsimistoetus (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9 307 || 3 313 292
 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 6,1 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6 308 || 378 480
 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 15 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928
 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 30 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186
 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal – 33,2 kuud (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960
 Lisakulud koolituse ajal (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052
 Individuaalsed teenused kokku ||   || 12 266 158
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)
 Ettevalmistav tegevus ||   || 57 500
 Voest-Alpine terasefondi (vallandatutele uue töö otsimise fond) haldamine) ||   || 339 355
 Teave ja avalikustamine ||   || 18 000
 Kontrollitegevused ||   || 65 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku ||   || 479 855
 Hinnangulised kogukulud ||   || 12 746 013
 Fondi toetus (65 % kogukuludest) ||   || 8 284 908
25.
Austria kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed
täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et kahekordne
rahastamine on välistatud. ESFi rakenduskavad Austrias eesmärgi 2 raames
keskenduvad pikaajalisele töötusele, samas kui EGFi eesmärk on aidata töötajaid
kohe pärast koondamist. Seetõttu need kaks fondi ei kattu.
Kuupäev(ad), millal alustati või
kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele
töötajatele
26.
Austria alustas asjaomastele töötajatele
individuaalsete teenuste osutamist 1. aprillil 2009, s. o kuupäev, millal
esimene töötaja liitus tööhõivefondiga. Nimetatud teenused on osa
individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile
esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega
toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul.
Menetlused tööturu osapooltega
konsulteerimiseks
27.
Austria ametiasutused selgitasid, et dialoogi
sotsiaalpartneritega asjaomaste töötajate töökaotuse leevendamise teemal
alustati siis, kui äriühingud andsid Austria ametiasutustele kooskõlas Austria
varase hoiatussüsteemi (Frühwarnsystem) kaudu
(Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG paragrahv 45a) teada kavatsetavatest
koondamistest.
28.
Mis puudutab Voest-Alpine terasefondi osa, siis
sotsiaalpartnerite nõusolek saadi põhimõtteliselt 1980ndate lõpus, kui
tööhõivefond rajati. Kuni augustini 2009 andsid järgmised sotsiaalpartnerid oma
nõusoleku sellele konkreetse EGFi taotluse kohta: Austria majanduskoja
masinaehituse ja metallitöö ühendus (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden
Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austria majanduskoja kaevandus- ja
rauatootmistööstuse ühendus (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden
Industrie der Wirtschaftskammer Österreich),
metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse ametiühing (Gewerkschaft
Metall-Textil-Nahrung) ja trükitööstuse, ajakirjanduse ja paberitööstuse
erasektori töötajate ametiühing (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck,
Journalismus, Papier), mis mõlemad kuuluvad Austria ametiühingute liidu (Österreichische
Gewerkschaftsbund /ÖGB) katuse alla.
29.
Austria selgitas, et Austria sotsiaalpartnerite
koostöö on enamasti mitteametlik vabatahtlik tegevus ning see ei ole seadusega
reguleeritud[11].
Ainult siis, kui äriühingud otsustavad osaleda konkreetsetes sotsiaalpoliitilistes
meetmetes, kohaldatakse nende suhtes riikliku tööturuteenistuse eeskirju.
Käesolevas taotluses käsitletud koondamiste aluseks on töötaja ja töönõukogu
vahelised lepingud (Betriebsvereinbarungen), mitte kogu metallisektori jaoks
läbirääkimiste teel kokku lepitud kollektiivlepingud.
Teave meetmete kohta, mis on
siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud
30.
Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6
sätestatud kriteeriumidega on Austria ametiasutused oma taotluses ja täiendavas
teabes:
·      kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis
on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute
vastutusalas;
·      tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja
neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks;
·      kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust
muudest ELi rahalistest vahenditest.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
31.
Austria on komisjonile teada andnud, et
Voest-Alpine terasefond annab 35 %-lise riikliku kaasfinantseeringu.
Tööhõivefondi ennast rahastatakse liikmeks olevate ettevõtete tööandjate ja
töötajate solidaarsete sissemaksete teel. Need sissemaksed muutuvad ja
sotsiaalpartnerid vaatavad neid korrapäraselt läbi.
32.
Austria kinnitas, et rahalist toetust haldab sama
asutus, mis haldab ESFi vahendeid: haldav asutus ja maksete tegija on töö-,
sotsiaalküsimuste ja tarbijakaitse ministeeriumi (BMASK Bundesministerium für
Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) osakond VI/INT9. EGFi finantskontrolli
asutus on erinev ESFi omast: BMASK osakond VI/S5a tagab EGFi kontrolli.
Voest-Apline terasefond rakendab kooskõlastatud individuaalsete meetmete
paketti, mille üle teostab järelevalvet riiklik tööhõiveteenistus (AMS). BMASKi
toetab ka tehnilise abi andja, kes toimib samuti esimese taseme kontrollina.
Kõik peamised korraldused ja kohustused sätestatakse kirjalikes lepingutes.
Rahastamine
33.
Austria taotluse põhjal on kavas fondist rahastada
kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 8 284 908 euro ulatuses, mis
moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist
põhineb Austria esitatud teabel.
34.
Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat
ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada
fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku
rubriigist 1a.
35.
Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 %
fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul,
nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.
36.
Tehes käesoleva ettepaneku fondi
kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud
kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt
institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas.
Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi
kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil
kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja
komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku
ametlik kolmepoolne kohtumine.
37.
Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse,
et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste
assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.
Makseassigneeringute allikad
38.
Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu
võtnud kaks otsust kogusummaga 777 390 eurot ning võttes arvesse neid
kolme juhtumit, mis praegu eelarvepädevas asutuses arutusel on, ning mille
kogusumma on 30 023 247 eurot, siis jääb EGFi eelarvereale 04.0501
kasutamiseks 16 808 313 euro suurune summa. Seda summat kasutatakse
käesoleva taotluse jaoks vajatava 8 284 908 euro suuruse summa katmiseks.
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17.
mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/
Steiermark ja Niederösterreich, Austria)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet
eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[12] eriti selle punkti 28,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[13]
eriti selle artikli 12 lõiget 3,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[14]
ning arvestades järgmist:
(1)       Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi
töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste
struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi
pöörduda.
(2)       Fondi rakendusala on
laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust
anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja
majanduskriisi tagajärjel.
(3)       17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit
eurot aastas.
(4)       Austria esitas 9.märtsil 2010
taotluse, et saada fondist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2
osa 24 (metallitootmine) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad
NUTS II piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias
(Niederösterreich, AT12) Austrias ning lisas sellele täiendavat teavet kuni 27. jaanuarini
2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on
sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon
ettepaneku 8 284 908 euro eraldamiseks.
(5)       Seepärast tuleks võtta
kasutusele fondi vahendid, et rahastada Austria taotluses nimetatud meetmeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 8 284 908
eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
Artikkel 2
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Brüssel/Strasbourg,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
[1]               ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
[2]               ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade
statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust
(EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid
statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
[4]               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda
lõiguga.
[5]               Impact
of the economic crisis on key industrial sectors of the EU – the case of the
manufacturing and construction industries (Majanduskriisi mõju ELi peamistele
tööstusharudele – töötleva tööstuse ja ehitussektori olukord): http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (4/2009) ja http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (10/2009).
[6]               Austria
tööhõivefondid on Austrias aktiivsed tööturu poliitika vahendid, mis parandavad
tööotsija positsiooni tööturul. Fondid põhinevad töötuskindlustuse seadusel
(Arbeitslosenversicherungsgesetz) (§ 18) ning tööturuteenistuse (AMS) väljaantud
rakendusdirektiividel. Viimane tööturuteenistuse direktiiv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[7]               http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf
[8]               Töötuskindlustuse seaduse paragrahvi 18 kohaselt on
töötaja fondis osalemine piiratud 156 nädalaga (kolm aastat), mida on
erakorralistel juhtudel (üle 50aastased või pikema kvalifikatsiooniprogrammiga
inimesed) võimalik pikendada 209 nädalani (neli aastat).
[9]               Põhinevad Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) lõikel 18.
[10]             Põhinevad töötuskindlustuse seaduse paragrahvil 18.
[11]             ÖGB veebileht http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf
[12]             ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
[13]             ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
[14]             ELT C […], […], lk […].