title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0580

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.9.2008KOM(2008) 580 lõplik2008/0187 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta{KOM(2008) 579 lõplik}{SEK(2008) 2489}{SEK(2008) 2490}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidVastuseks jätkuvalt väljendatud murele rahvusvaheliste rändlusteenuste turul puuduva konkurentsisurve üle ja selle üle, et seetõttu peavad Euroopa tarbijad maksma ühenduses reisides rändlusteenuste osutamise eest kõrgeid tasusid, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 27. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ. Kõnealuse määrusega kehtestati ühine lähenemisviis selle tagamiseks, et üldkasutatavate mobiilsidevõrkude kasutajad ei maksaks kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste eest ülemäära kõrget hinda. Selleks kehtestati piirid tasudele, mida mobiilsideoperaatorid võivad hulgi- ja jaemüügi tasandil nõuda rändluskõnede eest, mida alustatakse ja lõpetatakse ühenduses. Samuti kehtestati kõnealuse määrusega eeskirjad, mille eesmärk on suurendada hindade läbipaistvust ja parandada kliendiinfo pakkumist kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste kasutajatele.Euroopa Parlament ja nõukogu otsustasid, et komisjon vaatab läbi määruse (EÜ) nr 717/2007 toimimise ja annab sellest parlamendile ja nõukogule aru mitte hiljem kui 30. detsembril 2008 (määruse artikkel 11).Kuigi määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestati üksnes rändluskõnede hinna ülempiirid, on ühenduse seadusandjad tõdenud, et jätkuvalt murettekitavad on ühenduses nii andmeside rändlusteenuste kui ka SMSi hinnatase. Komisjoni anti seega konkreetne ülesanne käsitleda rändlusklientidele pakutavate kõne- ja andmesideteenuste, sealhulgas SMSi ja MMSi hulgi- ja jaehindade muutumist ning esitada vajaduse korral soovitusi nende teenuste reguleerimise vajaduse kohta.Käesolev ettepanek on lisatud komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles on esitatud aruanne määruse (EÜ) nr 717/2007 toimimise läbivaatamise kohta.Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 717/2007, et täiendavalt tugevdada elektrooniliste sideteenuste ühtset turgu, tagades, et hinnad, mida üldkasutatavate mobiilsidevõrkude kasutajad maksavad kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste eest ühenduses reisimisel, ei oleks põhjendamatult kõrgemad kui need, mida kasutajad maksavad helistamise, SMSi või andmete saatmise eest oma koduriigis, ning et kasutajatele oleks tagatud vajalik teave, et rändlusteenustega seotud kulusid mõista ja kontrollida.-  Üldine taustKomisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb aruannet määruse (EÜ) nr 717/2007 toimimise läbivaatamise kohta, jõuti järeldusele, et kuigi määruse rakendamine on üldiselt olnud sujuv, on jäänud alles rändlusturul konkurentsijõude piiravad struktuursed probleemid. Need tulenevad peamiselt asjaolust, et rändlus on ainult üheks kliendi ostetava mobiilsideteenuste laiema kogumi elemendiks ega ole seega operaatori valikul tavapäraselt määravaks.Andmed, mille on kogunud Euroopa reguleerivate asutuste töörühm, kuhu kuuluvad kõik 27 ELi liikmesriikide reguleerivat asutust, osutavad sellele, et rändluskõnede hinnad hulgi- ja jaemüügi tasandil ei varieeru allpool määrusega kehtestatud ülempiire piisavalt, et saaks rääkida elutervest konkurentsist. Komisjon jõudis seega järeldusele, et määruse eeliste säilitamiseks tuleks selle kehtivusaega pärast 2010. aastat veel kolme aasta võrra pikendada.Komisjon märkis ka seda, et mobiilsideoperaatorite arveldustava maksustada rändluskõned sageli kuni 60 sekundi pikkuste ühikute alusel kujutab endast tarbija jaoks varjatud tasu, mis Euroopa reguleerivate asutuste töörühma hinnangul suurendab tavalise eurotariifi arve puhul väljuvate kõnede maksumust keskmiselt 24 % ja sissetulevate kõnede maksumust 19 %.Komisjoni poolt läbiviidud ühendusesisese rändlusturu SMSi turuosa analüüs näitab ka, et teenuse pakkumisega seotud kulud ei õigusta ei hulgi- ega jaehindade taset ning samadel põhjustel kui kõneteenuste rändluse puhul on hindade alandamiseks operaatoritele avaldatav konkurentsisurve ebapiisav. Euroopa reguleerivate asutuste töörühma kogutud andmed osutavad sellele, et käesoleva ettepaneku ettevalmistusajal püsisid hulgi- ja jaemüügi hinnad stabiilse ja kõrgena.Andmesiderändluse turuosa analüüsides jõudis komisjon järeldusele, et kõnealuse teenuse hinnad on kõrged, võrreldes tasudega, mida nõutakse võrdväärse teenuse eest koduriigis, ja teenuste osutamisega seotud kuludega, ning seda probleemi muudab veelgi tõsisemaks puudulik läbipaistvus. Seetõttu on tarbijatel raske mõista, kui palju neil tuleb andmerändluse eest maksta, ja paljudel juhtudel on see toonud kaasa „arvešoki”, kui avastatakse, et välismaal reisides on andmete allalaadimisega kaasnenud kogemata tuhandete eurode suurune arve.Teisest küljest näitas komisjoni aruanne, et kuigi andmeside rändlusteenuste hinnad võivad langeda, on nad jätkuvalt põhjendamatult kõrged nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil, võrreldes tasudega, mida küsitakse võrdväärse teenuse eest koduriigis. Seepärast on ilmne vajadus meetmete järele, et võimaldada rändlusklientidel rändlusteenustega seotud kulusid tõhusamalt mõista ja kontrollida ning hoida ära arvetest tulevad halvad üllatused ja ka kaotada kogu siseturul piirangud mobiilandmeside rändlusteenuste kasutamisele ning kõrvaldada tuntavad konkurentsimoonutused.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKäesoleva ettepaneku valdkonnas on peamine kehtiv õigusnorm määrus (EÜ) nr 717/2007 ise, mida käesoleva ettepanekuga muudetakse, et pikendada selle kehtivusaega ja laiendada selle reguleerimisala.2002. aastast pärinev kehtiv elektroonilise side õiguslik raamistik, mida muudeti määrusega (EÜ) nr 717/2007, et võtta arvesse vajadust erimeetmete järele ühendusesisese rändluse vallas, näeb ette mehhanismi regulatiivsete eelkohustuste kehtestamiseks elektroonilise side sektori ettevõtetele eelnevat reguleerimist vajavate asjakohaste turgude mõiste ning riikide reguleerivate asutuste turuanalüüsi ja turgu valitseva seisundi tuvastamise alusel. Kuid põhjustel, mida selgitati juba määruse (EÜ) nr 717/2007 ettepaneku esitamise ajal, ei võimalda rahvusvaheliste rändlusteenuste turgude eripära ja nende teenuste piiriülene iseloom riikide reguleerivatel asutustel kasutada raamistikus muidu kättesaadavaid vahendeid, et tulla tõhusalt toime puuduva konkurentsisurvega ja sellest tulenevate kõrgete hindadega. Need põhjused on kaalukad ühtlasi ka SMSi ja andmeside rändlusteenuste hõlmamiseks, pikendades selleks nii määruse kehtivusaega kui ka laiendades selle reguleerimisala.Mõnede liikmesriikide tarbijakaitsealaseid õigusakte kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 717/2007 reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste suhtes. Näiteks on mitmed liikmesriigid kehtestanud mobiilsideoperaatoritele kohustuse esitada kõneteenuste arved sekundite alusel. Eri liikmesriikide operaatoritele loob see erinevad reguleerivad tingimused, mis ühtlustatud eeskirjadega reguleeritud piiriülese tegevuse, näiteks kogu ühendust hõlmava rändluse kontekstis ei aita kaasa ühtse turu sujuvale toimimisele.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKäesolev ettepanek on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga kasvu ja tööhõive edendamiseks suurema konkurentsivõime kaudu, komisjoni kaasneva i-2010 algatusega ning algatusega „Tulemuslik Euroopa”.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjoni talitused algatasid 2008. aasta mais ulatusliku konsultatsiooni, kutsudes üles esitama märkusi määruse (EÜ) nr 717/2007 läbivaatamise ning selle võimaliku laiendamise kohta SMSi ja andmeside rändlusteenuste hõlmamiseks. 39 tõstatatud küsimust hõlmasid nii määruse toimimist kui ka konkreetseid küsimusi, nagu näiteks tahtmatu rändlus, mõju väiksematele operaatoritele ja omamaistele hindadele ning tegelike ja maksustatud minutite küsimus.Avalik arutelu viidi läbi veebisaidi „Sinu hääl Euroopas“ vahendusel.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineArutelu näitas liikmesriikide, riikide reguleerivate asutuste, Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ja tarbijarühmade laiaulatuslikku toetust määruse pikendamisele ning selle laiendamisele SMSi ja andmeside rändlusteenustele. Mõned väiksemad operaatorid pooldasid ka määruse laiendamist SMSi ja andmeside rändlusteenustele hulgimüügi tasandil. Kuigi enamik operaatoreid oli määruse laiendamise vastu ega pooldanud seega ka SMSi ja andmeside rändlusteenuste reguleerimist, tunnistasid paljud vajadust teha lõpp arvetest tulevatele halbadele üllatustele seoses andmeside rändlusteenustega.Avalik arutelu viidi läbi interneti teel 7. maist 2008 kuni 2. juulini 2008. Komisjonile laekus 44 vastust. Tulemused on kättesaadavad veebilehel:http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/regulation/consult08/contributions/index_en.htm.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus-/pädevusvaldkonnadKomisjon tellis andmeside rändlusteenuste uuringu, mis avaldati 2008. aasta juunis.Kasutatud metoodikaUuringu käigus hinnati andmeside rändlusteenuste toimimist ja analüüsiti, mis on selliste teenuste osutamise tehnilised nõuded.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiConnect2RoamSaadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõteUuringu käigus võrreldi riigisiseste teenuste ja rändlusteenuste hindu ning uuriti andmeside rändlusteenuste osutamisega seonduvaid kulukomponente.Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendidUuring avaldati veebilehel:http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/docs/study_data_roaming.pdf.-  Mõju hindamineKäesoleva ettepanekuga kaasnev mõju hindamine uuris neljas erivaldkonnas (kõneteenuste rändlus, sekundilise täpsusega arveldamine, SMS-rändlus ja andmesiderändlus) järgmisi võimalusi: poliitika muutmata jätmine, isereguleerumine, ühisreguleerimine, mittesiduvad õigusaktid ja suunatud reguleerimine.Rändlusturgude konkurentsi aluseks olevaid allesjäänud struktuurilisi piiranguid arvestades ei oleks probleemide lahendamine isereguleerumise või ühisreguleerimise teel mõistlik lahendus. Võttes arvesse, et üleskutsed vähendada SMS-rändluse hindu ei leidnud sektorilt erilist vastukaja, et valitseb oht rakendada riigi tasandil suuresti erinevaid lähenemisi (piiriülesele probleemile) ning asjaolu, et ühegi liikmesriigi reguleerival asutusel ei ole vajalikke reguleerimisvahendeid probleemi lahendamiseks nii jae- kui ka hulgimüügitasandil, peeti samuti ebatõenäoliseks võimalust, et mittesiduvatel õigusaktidel põhinevast lähenemisest piisaks kestvate põhiprobleemide lahendamiseks. Seega jäeti kõrvale isereguleerumise, ühisreguleerimise, ja mittesiduvate õigusaktide võimalused.Seetõttu võeti kaalumise alla suunatud reguleerimine.Kõneteenuste rändluse ja SMS-rändluse puhul leiti, et üksnes hulgi- või jaemüügi reguleerimise kasutamine ei tagaks eesmärkide täitmist. Seepärast uuriti hulgi- ja jaemüügi reguleerimise kombinatsiooni.Sekundilise täpsusega arveldamise puhul peeti vajalikuks sekkumist, et tagada järjepidevus kogu ühtsel turul. Jaemüügi tasandil eelistati võimalust lubada operaatoritel küsida kõnealustustasu, mis vastab maksimaalselt väljuva rändluskõne esimesele 30 sekundile, millele järgneb sekundilise täpsusega arveldamine. Hulgimüügi tasandil peeti vajalikuks sekundilise täpsusega arveldamise kohaldamist.Andmeside rändlusteenuste puhul kaaluti ka mitmeid võimalusi. Läbipaistvuse vallas tugevate meetmete kehtestamist koos ülempiiride kaitsemehhanismiga hulgimüügi tasandil peeti parimaks lahenduseks, et hõlbustada kulude prognoositavust operaatoritele.Komisjon viis läbi tööprogrammiga ettenähtud mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav veebilehel:http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/index_en.htm.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepanekuga nähakse ette määruse (EÜ) nr 717/2007 kehtivusaja pikendamine ja selle reguleerimisala laiendamine Kõneteenuste rändluse puhul pikendatakse ettepanekuga kehtivat määrust veel kolme aasta võrra ja sätestatakse uued ülempiirid tasudele, mida mobiilsideoperaatorid võivad pikendatud kehtivusaja jooksul reguleeritud rändluskõnede pakkumise eest hulgitasandil nõuda. Selle tagamiseks, et nendest vähendustest tulenev kasu jõuaks lõppkasutajateni, kehtestatakse ettepanekuga pikendatud kehtivusaja jooksul ka uued ülempiirid tasudele, mille suhtes kohaldatakse eurotariifi. Lisaks sätestatakse ettepanekus, et sekundilise täpsusega arveldamise nõudeid tuleks kohaldada nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil, seejuures oleks jaemüügi tasandil võimalus kohaldada minimaalset kõne maksumust üksnes väljuva rändluskõne esimese 30 sekundi ulatuses.Ettepanekuga laiendatakse määrust (EÜ) nr 717/2007 ka selleks, et hõlmata ühendusesisesed SMSi rändlusteenused, kehtestades ülempiirid tasudele, mida mobiilsideoperaatorid võivad hulgitasandil nõuda ühenduses rändlussõnumite saatmise eest, ning kohustades mobiilsideoperaatoreid pakkuma oma rändlusklientidele „SMSi eurotariifi”, mis ei tohiks ületada teatavat ülempiiri SMSi kohta.Ettepanek edendab hindade läbipaistvust, tehes mobiilsideoperaatoritele kohustuseks anda oma rändlusklientidele teise liikmesriiki sisenemisel personaliseeritud hinnateavet, sealhulgas teavet reguleeritud rändlussõnumi saatmise hinna kohta.Hulgi- ja jaemüügi tasandil reguleeritud rändluskõnede hinnapiirangute vähendamiseks ettenähtud tähtaega nihutatakse ettepoole, 30. augusti asemel 1. juuliks 2009, et tagada kooskõla reguleeritud SMSide hinnakohustustega. Sel viisil saavad nii kõneteenuste rändluse kui ka SMSi rändlusteenuste kasutajad uutest tariifidest kasu saada ajal, mil nõudlus nende teenuste järele on kõige suurem.Lisaks kehtestatakse ettepanekuga hindade läbipaistvus ja andmeside rändlusteenuste kaitsemehhanismid, et võimaldada klientidel nende teenustega seotud kulusid paremini mõista ja kontrollida ning hoida ära arvetest tulevaid halbu üllatusi. Nimelt, kui rändlusklient hakkab teise liikmesriiki sisenedes andmeside rändlusteenuseid esmalt kasutama, peab operaator teda rändlemisest teavitama ja esitama talle personaliseeritud teabe kõnealuse teenuse suhtes kehtivate tariifide kohta. Umbes ühe aasta jooksul alates käesolevas ettepanekus sisalduvate muudatuste jõustumisest peavad operaatorid pakkuma kõigile rändlusklientidele tasuta võimalust määratleda andmesiderändluse suhtes eelnevalt rahaline ülempiir.Selleks, et kaitsemehhanismina võimaldada rändlusteenuse pakkujatel hulgimüügi kulusid paremini prognoosida ja vältida tuntavaid konkurentsimoonutusi, võttes arvesse jätkuvalt kõrgeid hulgitasusid (eriti mitte-eelistatud võrkudes) ja võrgukasutamise juhtimise raskuseid, piirab käesolev ettepanek ka hulgimüügi keskmist tasu, mida külastatava võrgu operaator võib rändluskliendi koduvõrgu operaatorilt reguleeritud andmeside rändlusteenuste pakkumise eest nõuda.Lõpuks asendatakse ettepanekuga määruses (EÜ) nr 717/2007 ja raamdirektiivi artikli 1 lõikes 5 sõnad „üldkasutatavad mobiiltelefonivõrgud” sõnadega „üldkasutatavad mobiilsidevõrgud”, et tagada jätkuv kooskõla elektroonilise side õiguslikus raamistikus mujal kasutatud terminoloogiaga, võttes arvesse komisjoni ettepanekuid raamistiku muutmiseks, mis on praegu arutusel Euroopa Parlamendis ja nõukogus.-  Õiguslik alusEÜ asutamislepingu artikkel 95.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmistel põhjustel.Sama eripära, millega kirjeldatakse kõneteenuste rändlusturgu ja määruse (EÜ) nr 717/2007 kohaseid õigustatud meetmeid, kehtib ka kogu ühendust hõlmavate SMSi ja andmeside rändlusteenuste osutamise suhtes. Asjaomaste teenuste piiriülest iseloomu ja muul viisil kättesaadavate reguleerimisvahendite piiratust arvestades ei oleks liikmesriikide meetmed kõigi nende teenuste puhul tõhusad, et lahendada sellised põhiprobleemid nagu rändlusturu puuduv konkurentsisurve ning sellest tulenevad kõrged hinnad ja madal läbipaistvus.Ainuüksi liikmesriikide meetmed käesoleva ettepanekuga hõlmatud probleemide lahendamiseks võiksid anda lahknevaid tulemusi, ohustades seega ühtse turu sujuvat toimimist.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Selliste mobiilside rändlusteenuste osutamine ühenduses, nagu kõnede, SMSide ja andmete edastamine, mõjutab juba iseenesest kõiki liikmesriike ja puudutab korraga eri liikmesriikide osapoolte huve. Ühenduse tasandil harmoneeritud lähenemisviis on seega elutähtis järjekindla kohaldamise tagamiseks ning kõigi liikmesriikide tarbijate ja ettevõtjate huvide kaitse tagamiseks.Ühtse turu eeliste täielikuks realiseerimiseks seoses kogu ühendust hõlmavate rändlusteenustega peaks kõnealuste teenuste kasutajatel olema õigus oodata samal tasemel kaitset ja eeliseid olenemata oma asukohast ELis.Kuna liikmesriigid ei suuda mobiiltelefoni, SMSi ja andmeside rändlusteenuste kasutajatele ning selliste teenuste operaatoritele kehtestada täiendavaid ja/või lisatagatisi kogu ühenduses diskrimineerimist välistaval alusel ning turvalisel, harmoneeritud ja õigeaegsel viisil, saavutatakse paremad tulemused ühenduse tasandil. Kuna ettepanekuga nõutakse määruse (EÜ) nr 717/2007 ja direktiivi 2002/21/EÜ muutmist, saab seda saavutada ainult ELi tasandil võetavate meetmetega.Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Kavandatud reguleerivad meetmed toovad kaasa väikseima võimaliku sekkumise mõjutatavate ettevõtete ärikäitumisse. Rändluskõnede ja rändlussõnumite hindade ülempiiride kehtestamine hulgi- ja jaemüügi tasandil, hindade läbipaistvuse meetmed ning andmeside rändlusteenuste suhtes hulgimüügi tasandil kehtestatud kaitsemehhanism tagavad eesmärkidele vastava minimaalse konkurentsitingimuste moonutamise, säilitades operaatorite vabaduse konkureerida ja eristada oma pakkumisi ettenähtud piiride raames. Kõneteenuste rändluse ja SMSi rändlusteenuste puhul on jaemüügi reguleerimine vajalik selle tagamiseks, et madalamatest hulgihindadest saadav kasu jõuaks jaeklientideni. Pakutav eelnõu jätab seire ja tagamise jätkuvalt iga liikmesriigi elektroonilise side eest vastutavatele reguleerivatele asutustele.Ettepanekus pakutavate reguleerivate meetmete olemuse ja lihtsuse ning tõiga tõttu, et kehtestatud kohustusi kohaldatakse otseselt kogu ühenduses, on ühenduse, riikide valitsuste ja asutuste koormus viidud miinimumini.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Kuna on tehtud ettepanek muuta määrust (EÜ) nr 717/2007 määruses endas sätestatud viisil ning muuta täiendavalt direktiivi 2002/21/EÜ, on ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks muutmismäärus.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. LISATEAVE-  Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.-  Euroopa MajanduspiirkondKavandatud õigusakt käsitleb Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimusi, mistõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.2008/0187 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ,[4] on kehtestatud piirid tasudele, mida mobiilsideoperaatorid võivad hulgi- ja jaemüügi tasandil nõuda rahvusvaheliste rändlusteenuste pakkumise eest kõnede puhul, mida alustatakse ja lõpetatakse ühenduses. Samuti on kõnealuse määrusega kehtestatud eeskirjad, mille eesmärk on suurendada hindade läbipaistvust ja parandada hinnateabe pakkumist kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste kasutajatele.(2) Komisjon on määruse (EÜ) nr 717/2007 kõnealuse määruse artikli 11 kohaselt läbi vaadanud, mille raames tuli tal hinnata, kas kõnealuse määruse eesmärgid on saavutatud, käsitleda rändlusklientidele pakutavate kõne- ja andmesideteenuste, sealhulgas SMSi ja MMSi hulgi- ja jaehindade muutumist ning esitada vajaduse korral soovitusi nende teenuste reguleerimise vajaduse kohta. Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes, mis sisaldub komisjoni […] 2008. aasta teatises,[5] jõudis komisjon järeldusele, et on asjakohane pikendada määruse kehtivusaega pärast 30. juunit 2010.(3) Lisaks leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 717/2007 reguleerimisala tuleks laiendada, et hõlmata SMSi ja andmeside rändlusteenuste osutamine ühenduses. Sama eripära, mis iseloomustab rahvusvahelisi rändlusturge ning millega põhjendati määruse (EÜ) nr 717/2007 vastuvõtmist ja mobiilsideoperaatoritele kogu ühendust hõlmavate rändluskõnedega seonduvate kohustuste kehtestamist, kehtib ka kogu ühendust hõlmavate SMSi ja andmeside rändlusteenuste osutamise suhtes. Sarnaselt kõneteenuste rändlusele ei osteta ka SMSi ja andmeside rändlusteenuseid riigi tasandil eraldi, vaid need moodustavad ainult ühe osa laiemast jaemüügipaketist, mille klient ostab koduteenuse pakkujalt, mis piirab asjassepuutuvaid konkurentsijõude. Asjaomaste teenuste piiriülese iseloomu tõttu ei saa riikide reguleerivad asutused, kes vastutavad asjaomase riigi territooriumil elavate mobiilsideklientide huvide kaitsmise ja edendamise eest, ka kontrollida teises liikmesriigis asuva külastatava võrgu operaatorite käitumist.(4) Sellel põhjusel kutsusid Euroopa reguleerivate asutuste töörühma raames tegutsevad riikide reguleerivad asutused oma vastuses määruse (EÜ) nr 717/2007 läbivaatamist käsitlevale avalikule arutelule komisjoni taaskord üles tegutsema ühenduse tasandil, nii seoses määruse kehtivusaja pikendamisega kui ka SMSi ja andmeside rändlusteenuste reguleerimisega.(5) Andmed, mis käsitlevad kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste hindade muutumist pärast määruse (EÜ) nr 717/2007 jõustumist, sealhulgas eelkõige riikide reguleerivate asutuste kogutud ja igas kvartalis Euroopa reguleerivate asutuste töörühma kaudu esitatud andmed, ei võimaldada järeldada, et tõenäoliselt oleks reguleerivate meetmete puudumisel hulgi- ja jaemüügi tasandi konkurents ka pärast 2010. aasta juunit jätkusuutlik. Andmed osutavad sellele, et hulgi- ja jaehinnad koonduvad määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestatud piirhindade ümber või on nendele lähedased ning allpool kõnealuseid piirhindu on konkurents piiratud.(6) Hulgi- ja jaemüügi tasandil määruse (EÜ) nr 717/2007 kaudu ühendusesiseste kõnede rändlusteenuste suhtes kohaldatavate regulatiivsete kaitsemeetmete kehtivusaja lõppemine 2010. aasta juunis tooks seega kaasa märkimisväärse ohu, et kõneteenuste rändlusturu puuduv konkurentsisurve ja mobiilsideoperaatorite motivatsioon rändlustulu suurendada tooksid kaasa tagasipöördumise selliste ühendusesisese rändluse hulgi- ja jaehindade juurde, mis ei peegeldaks mõistlikult teenuse pakkumisega seotud kulusid, see aga seaks ohtu määruse (EÜ) nr 717/2007 eesmärgid. Määruse (EÜ) nr 717/2007 kehtivusaega tuleks seega pärast 30. juunit 2010. aastat veel kolme aasta võrra pikendada, et tagada siseturu sujuv toimimine, tagades klientidele, et neilt ei võeta jätkuvalt ülemäärast tasu reguleeritud rändluskõne tegemise või vastuvõtmise eest, ning samas võimaldades piisavalt aega konkurentsi arenguks.(7) Siseturu sujuva toimimise tagamiseks peaks määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestatud reguleeritud rändluskõnede hulgimüügi keskmise tasu ülempiir määruse pikendatud kehtivusaja jooksul jätkuvalt langema, et kajastada kulude vähenemist ja sealhulgas ka reguleeritud mobiilikõne lõpetustasude vähenemist liikmesriikides, samas tuleks jätkuvalt lähtuda kahest eesmärgist: kaotada ülemäära kõrged hinnad ning võimalda samas operaatoritele vabadust konkurentsiks ja uuendusteks.(8) Nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil reguleeritud rändluskõnede hindade ülempiiride vähendamiseks ettenähtud tähtaega tuleks nihutada ettepoole, 30. augusti asemel 1. juuliks 2009, et tagada kooskõla käesoleva määrusega kehtestatavate reguleeritud SMSide hinnakohustustega. Sel viisil saavad nii kõneteenuste rändluse kui ka SMSi rändlusteenuste kasutajad uutest tariifidest kasu saada ajal, mil nõudlus nende teenuste järele on kõige suurem.(9) Kuna vastavust määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestatud hulgimüügi tasu piirangule mõõdetakse, tuginedes kahe operaatori vahelisele keskmisele hulgihinnale 12 kuu jooksul, on asjakohane täpsustada, et see ajavahemik võib olla lühem, näiteks juhul, kui hulgimüügi keskmise tasu ülempiiri kavandatud vähendamine toimub enne 12kuulise ajavahemiku lõppu.(10) Mõnede mobiilsideoperaatorite arveldustava maksustada hulgimüügi tasandil rändluskõned tavapäraselt muude hulgimüügi tasandi sidumistasude suhtes kohaldatava sekundilise täpsuse asemel minimaalselt 60 sekundi alusel moonutab konkurentsi kõnealuste operaatorite ja teistsuguseid arveldusmeetodeid rakendavate operaatorite vahel ning kahjustab määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestatud hulgihinnapiiride järjepidevat kohaldamist. Lisaks kujutab see endast lisatasu, mis hulgimüügi kulusid suurendades avaldab negatiivset mõju kõneteenuste rändluse hindadele jaemüügi tasandil. Seetõttu peaksid mobiilsideoperaatorid küsima reguleeritud rändluskõne pakkumise eest hulgitasu sekundite alusel.(11) Nii väljuvate kui ka sissetulevate kõnede eurotariifi ülempiirid peaksid määruse (EÜ) nr 717/2007 pikendatud kehtivusaja jooksul jätkama igal aastal vähenemist määral, mis vastab kõnealuse määruse esialgsel kohaldamisperioodil nõutavale tasemele, et kajastada üldiselt omamaiste mobiilside hindade jätkuvat langust ning ka reguleeritud rändluskõnede osutamise põhikulude jätkuvat vähenemist. Sel viisil säilitatakse määruse mõju järjepidevus.(12) Käesoleva määrusega kehtestatud suuremad marginaalid hulgi- ja jaemüügihindade ülempiiride vahel peaksid suurendama operaatorite võimalusi konkureerida jaetasandil hinna pärast, suurendades seeläbi tõeliselt konkurentsivõimelise turu tekkimise võimalust.(13) Euroopa reguleerivate asutuste töörühma hinnangul suurendab mobiilsideoperaatorite tava kasutada jaemüügi tasemel rändlusteenuste maksustamisel ühest sekundist suuremaid alusühikuid tavalise eurotariifi arve puhul väljuvate kõnede maksumust 24 % ja sissetulevate kõnede maksumust 19 %. Töörühm märkis ka, et sellised lisandused kujutavad endast varjatud tasu, sest need ei ole enamiku tarbijate jaoks läbipaistvad. Sellel põhjusel soovitab Euroopa reguleerivate asutuste töörühm võtta kiiresti meetmeid, et kaotada jaemüügi tasandil eurotariifi suhtes kohaldatavad erinevad arveldustavad.(14) Kuigi määrusega (EÜ) nr 717/2007 kehtestati ühenduses eurotariifi abil ühine lähenemine selle tagamiseks, et rändluskliendid ei maksaks reguleeritud rändluskõnede eest ülemäära kõrget hinda, kahjustab selle järjepidevat kohaldamist tõsiselt asjaolu, et mobiilsideoperaatorid kasutavad arveldamisel erinevad alusühikuid. See tähendab ka seda, et ühendusesiseste rändlusteenuste kogu ühendust hõlmavast ja piiriülesest iseloomust hoolimata leidub kõrvalekalduvaid lähenemisviise reguleeritud rändluskõnede maksustamisele, mis moonutavad ühtse turu konkurentsitingimusi.(15) Seega on vaja kehtestada ühised eeskirjad eurotariifi arvete alusühiku kohta jaemüügi tasandil, et veelgi tugevdada ühtset turgu ja tagada kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste tarbijatele kogu ühenduses ühtne tarbijakaitse tase.(16) Seetõttu tuleks nõuda, et jaemüügi tasandi reguleeritud rändluskõnede pakkujad esitaksid klientidele kõikide kõnede eest, mille suhtes kohaldatakse eurotariifi, arved kõnesekundite alusel, seejuures võimalusega kohaldada minimaalset kõne maksumust üksnes väljuva kõne esimese 30 sekundi ulatuses. See võimaldab operaatoritel katta kõik kõne ühendamisega seotud mõistlikud kulud, pakkudes samas paindlikkust, võimaldades konkureerida väiksemate minimaalsete kõne maksumustega. Eurotariifi kõnede vastuvõtmise puhul ei ole minimaalse kõne maksumuse kohaldamine aga põhjendatud, sest teenuse osutamise hulgimüügi kulud maksustatakse sekundilise täpsusega ja kõne ühendamisega seotud erikulud on juba kaetud mobiilikõne lõpetamise tasudega.(17) SMSi rändlusteenustega seoses osutavad Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ja komisjoni poolt pärast määruse (EÜ) nr 717/2007 jõustumist kogutud turuandmed sellele, et ühenduses kestab olukord, kus kõnealuste teenuste hulgihinnad püsivad üldiselt stabiilsena ega oma loogilist seost teenuste pakkumisega seotud kuludega. Kõneteenuste rändluse puhul näib hindade alandamiseks operaatoritele avaldatav konkurentsisurve olevat ebapiisav. Ka SMSi rändlusteenuste jaehinnad püsivad üldiselt stabiilsena, näitavad kõrgeid marginaale ning on ilma selge põhjenduseta märkimisväärselt kõrgemad kui võrdväärsed riigisisesed SMS-teenused.(18) Nagu rändluskõnede puhul esineb ka siin oht, et üksnes hinnakohustuste kehtestamisest hulgimüügi tasandil ei piisa jaetarbijate jaoks tasude vähendamiseks. Teisalt võiksid meetmed jaehindade vähendamiseks, ilma et kohandataks hulgimüügiteenuste pakkumisega seotud kulude taset, kahjustada mõnede, eelkõige väiksemate operaatorite positsiooni, suurendades hindade kokkusurumise ohtu.(19) Lisaks ei ole 2002. aasta õiguslik raamistik rändlusturu erilise struktuuri ja piiriülese iseloomu tõttu võimaldanud riikide reguleerivatele asutustele sobilikke vahendeid, et tulla tõhusalt toime konkurentsiprobleemidega, mis toovad kaasa reguleeritud SMSi rändlusteenuste kõrged hulgi- ja jaehinnad. See probleem ei võimalda tagada siseturu sujuvat toimimist ning nõuab lahendust.(20) Oma vastuses määruse (EÜ) nr 717/2007 toimimise läbivaatamist käsitlevale avalikule arutelule märkis Euroopa reguleerivate asutuste töörühm ka seda, et SMS-rändluse reguleerimine on vajalik nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil, et lähendada hindu rohkem kuludele ja omamaistele hindadele. Töörühm arvas, et seejuures võiks sobida kõneteenuste rändlusega sarnane korraldus. Euroopa reguleerivate asutuste töörühm soovitas nimelt kehtestada piirhinna operaatori poolt teiselt operaatorilt küsitavale SMS-rändluse keskmisele hulgitasule ja ka muuta eurotariifi kohustust, lisades SMS-rändluse pakkumise hinnaga, mis ei ületa kindlaksmääratud piirhinda.(21) Reguleeritud SMSi rändlusteenuste suhtes tuleks seega reguleerivad kohustused kehtestada hulgimüügi tasandil, et hulgihindadel oleks mõistlikum seos teenuse pakkumisega seotud kuludega ning selleks, et kaitsta rändlusklientide huvisid jaemüügi tasandil.(22) Regulatiivsed kohustused peaksid jõustuma niipea kui võimalik, võimaldades sealjuures asjaomastele operaatoritele mõistliku aja oma hindade ja teenusepakkumiste kohandamiseks ja täitmise tagamiseks.(23) Kõige tõhusam ja proportsionaalsem lähenemisviis reguleeritud rändlussõnumite hinnataseme reguleerimisele hulgimüügi tasandil on ühenduse tasandil keskmise ülempiiri kehtestamine külastatavast võrgust saadetava SMSi suhtes. Keskmine hulgitasu peaks kehtima mis tahes kahe mobiilsideoperaatori vahel ühenduse piires kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.(24) Reguleeritud rändlussõnumi hulgihinnapiir peaks sisaldama kõiki hulgiteenuse osutaja kantud kulusid, muu hulgas rändlussõnumi algatamise ja edastamisega seotud kulusid ning külastatavas võrgus rändlussõnumiteenuse kasutamise lõpetamisega seotud katmata kulusid. Käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjade järjepideva kohaldamise tagamiseks ei tohiks reguleeritud SMSi rändlusteenuste hulgimüüjatel seega lubada kehtestada eraldi tasu nende võrgus rändlussõnumiteenuse kasutamise lõpetamise eest.(25) Kõige tõhusam ja proportsionaalsem lähenemisviis ühendusesiseste rändlussõnumite hinnataseme reguleerimisele jaemüügi tasandil on kehtestada mobiilsideoperaatorite suhtes nõue pakkuda oma rändlusklientidele SMSi eurotariifi, mis ei ületada kindlaksmääratavat ülempiiri. SMSi eurotariif tuleks kehtestada tasemel, mis tagab operaatoritele piisava marginaali ja samas kajastab ka mõistlikumalt teenuse pakkumisega seotud jaemüügi kulusid.(26) Nimetatud reguleeriv lähenemisviis peaks tagama, et reguleeritud rändlussõnumite jaehinnad peegeldaksid teenuse pakkumisega seotud kulusid mõistlikumalt, kui see on seni toimunud. Kõrgeim SMSi eurotariif, mida võib rändlusklientidele pakkuda, peaks seetõttu peegeldama mõistlikku marginaali võrreldes reguleeritud SMSi rändlusteenuste osutamise kuludega, lubades samas operaatoritel konkureerida oma pakkumisi eristades ja hinnakujundust vastavalt turuolukorrale ja tarbijaeelistustele kohandades. Nimetatud reguleerivat lähenemisviisi ei tuleks kohaldada SMSi lisandväärtusteenuste suhtes.(27) Rändlusklientidelt ei tohiks nõuda külastatavas võrgus rändlusteenust kasutades lisatasu reguleeritud rändlussõnumi vastuvõtmise eest, sest sellised teenuse lõpetamise kulud on kaetud juba rändlussõnumi saatmise eest küsitava jaetasuga.(28) SMSi eurotariifi tuleks automaatselt kohaldada uute või olemasolevate rändlusklientide suhtes, kes ei ole rändlussõnumi eritariifi või reguleeritud SMSi rändlusteenuseid hõlmavat rändlusteenuste paketti sihilikult valinud või ei tee seda.(29) Selleks, et tagada reguleeritud SMSi rändlusteenuste rändlusklientidele läbivühenduvus ja koostalitlusvõime, peaksid riikide reguleerivad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv))[6] artikli 5 kohaselt sekkuma õigeaegselt ja kooskõlastatult ning määruse (EÜ) nr 717/2007 artikli 8 lõike 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv))[7] artikli 21 kohaselt, juhul kui ühes liikmesriigis asutatud maapealse mobiilsidevõrgu operaator kaebab oma riigi reguleerivale asutusele, et tema kliendid ei saa reguleeritud rändlussõnumeid saata teises liikmesriigis asutatud maapealse mobiilsidevõrgu klientidele ega sõnumeid neilt vastu võtta, sest asjaomased operaatorid ei ole omavahel suutnud lepingut sõlmida.(30) SMS on tekstsõnum (lühisõnumiteenus), mis koosneb peamiselt tähtedest või numbritest, kuid võib sisaldada ka pilte, ning mida saab saata ja vastu võtta mobiiltelefoni või muu mobiilseadme abil riigi numeratsiooniplaani kohaselt määratud mobiilinumbrite vahel. SMS eristub selgelt teistest sõnumitest, nagu MMS-sõnumid või e-kirjad. Selleks, et mitte kaotada määruse tõhusust ning täita selle eesmärgid täielikult, tuleks keelustada rändlussõnumi tehniliste parameetrite sellised muudatused, mis eristaksid seda riigisisesest SMSist.(31) Riikide reguleerivate asutuste kogutud andmed osutavad sellele, et andmeside rändlusteenuste keskmised hulgitasud, mida külastatava võrgu operaatorid rändluskliendi koduoperaatoritelt küsivad, näitavad langustendentsi, kuigi rändlusteenuste hinnad on hulgimüügi tasandil jätkuvalt kõrged.(32) Andmeside rändlusteenuste kõrge jaehind on jätkuvalt murettekitav ja osutab sellele, et kõnealuste teenuste vallas ei ole konkurents veel piisav. Kuid erinevalt kõneteenuste rändlusest ja SMSi rändlusteenustest valitsevad jaemüügi tasandil konkurentsipiirangud, kuna rändlusklientidel on alternatiivseid võimalusi välismaal andmesideteenuste kasutamiseks ilma numbritega seotud piiranguteta, nagu näiteks avalik traadita juurdepääs internetile. Praeguses etapis oleks jaemüügi tasandil hindade reguleerimine ennatlik.(33) Kuid meetmeid tuleks võtta andmeside rändlusteenuste jaehindade suurema läbipaistvuse saavutamiseks ja eelkõige selleks, et teha lõpp arvešoki probleemile, mis kujutab endast tõket siseturu sujuvale toimimisele, ning kasutajatele selliste vahendite tagamiseks, mis on vajalikud andmeside rändlusteenustega seotud kulude jälgimiseks ja kontrollimiseks.(34) Nimelt peaksid mobiilsideoperaatorid esitama oma rändlusklientidele personaliseeritud hinnateabe andmeside rändlusteenuste suhtes kehtivate tariifide kohta, kui rändlusklient hakkab teise liikmesriiki sisenedes andmeside rändlusteenuseid esmalt kasutama. Kõnealune teave tuleks edastada klientide mobiiltelefoni või muusse mobiilseadmesse viisil, mis võimaldab seda lihtsalt vastu võtta ja mõista.(35) Lisaks peaksid mobiilsideoperaatorid arvetest tulevate halbade üllatuste ärahoidmiseks pakkuma kõigile rändlusklientidele tasuta võimalust määratleda andmesiderändlusega seonduvate kulude suhtes eelnevalt rahaline ülempiir, millega kaasneb hoiatussõnum, kui kulud jõuavad kõnealuse piiri lähedale. Ülempiiri saavutamisel tuleks andmeside rändlusteenuse osutamine lõpetada, kui klient ei soovi selgelt teenuse jätkuvat osutamist.(36) Kõnealuseid läbipaistvuse meetmeid tuleks käsitada miinimumtagatisena rändlusklientidele ning see ei tohiks mobiilsideoperaatoritel takistada oma klientidele muude laialdaste vahendite pakkumist, mis aitaksid neil andmeside rändlusteenustega seonduvaid kulusid prognoosida ja kontrollida. Näiteks töötavad paljud operaatorid jaemüügi tasemel välja uusi kindlasummalisi rändluspakkumisi, mis võimaldavad kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kindlaksmääratud hinnaga andmesiderändlust mõistliku mahu piires. Operaatorid töötavad samuti välja süsteeme, mis võimaldaksid rändluskliente teavitada reaalajas andmesiderändlusega seoses kogunenud maksmisele kuuluvatest summadest. Siseturu sujuva toimimise tagamiseks peaksid kõnealused siseturgude arengud kajastuma ühtlustatud eeskirjades.(37) Pealegi on andmeside rändlusteenuste jätkuvalt kõrged hulgitasud tingitud peamiselt kõrgetest tasudest, mida nõuavad mitte-eelistatud võrkude operaatorid. Sellised tasud tulenevad võrgukasutamise juhtimise raskustest, mis ei motiveeri operaatoreid standardseid hulgihindu ühepoolselt vähendama, sest võrguliiklus toimub olenemata hinnast. See toob kaasa hulgimüügi kulude suured kõikumised. Mõningatel juhtudel on mitte-eelistatud võrkude suhtes kohaldatavad andmeside rändlusteenuste hulgihinnad 30 korda kõrgemad eelistatud võrkude suhtes kohaldatavatest. Sellised andmeside rändlusteenuste ülemäära kõrged hulgihinnad toovad kaasa ühenduse mobiilsideoperaatorite vaheliste konkurentsitingimuste tuntava moonutamise, mis kahjustab siseturu sujuvat toimimist. Samuti piiravad need koduoperaatorite võimet hulgimüügi kulusid ette näha ning seega võimalust pakkuda klientidele läbipaistvaid ja konkurentsivõimelisi jaepakette. Kuna riikide reguleerivad asutused ei suuda kõnealuseid probleeme riigi tasandil tõhusalt lahendada, tuleks andmeside rändlusteenuste suhtes kohaldada hulgihinnapiiri. Hulgihinnapiir tuleks kehtestada ohutul tasemel, mis on tunduvalt kõrgem kui hetkel turul valitsevad madalaimad hulgihinnad, et edendada konkurentsitingimusi ja võimaldada tarbijate hüvanguks siseturu paremat toimimist.(38) Turul ja elektrooniliste sidevõrkude kehtiva reguleeriva raamistikuga seoses toimunud muutuste kajastamiseks on vajalik osutada „üldkasutatavate telefonivõrkude” asemel „üldkasutatavatele sidevõrkudele”. Järjepidevuse huvides tuleks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 1 lõiget 5 vastavalt muuta.(39) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt määruse (EÜ) nr 717/2007 ja direktiivi 2002/21/EÜ muutmist ühiste eeskirjade säilitamiseks ja edasi arendamiseks selle tagamiseks, et üldkasutatavate mobiilsidevõrkude kasutajad ei peaks maksma kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste eest ühenduses reisimisel (kas helistamisel, SMSi saatmisel või andmete edastamisel) ülemäära kõrget hinda, aidates sellega kaasa siseturu sujuvale toimimisele ja saavutades seeläbi tarbijakaitse kõrge taseme ning tagades samas mobiiltelefonioperaatorite vahelise konkurentsi, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada turvalisel, harmoneeritud ja õigeaegsel viisil ja seetõttu on neid hõlpsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vajalikke muutmismeetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(40) Ühist lähenemisviisi tuleks kohaldada piiratud ajavahemikul, kuid komisjoni poolt läbiviidava analüüsi tulemuste valguses võidakse seda täiendavalt pikendada või muuta. Komisjon peaks vaatama läbi käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 717/2007 tõhususe ja panuse, mille see annab reguleeriva raamistiku rakendamisse ning siseturu sujuvasse toimimisse, pidades silmas selle mõju ühenduse väiksematele mobiilsideteenuste osutajatele ning nende positsioonile kogu ühendust hõlmava rändluse turul.(41) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 717/2007 ja direktiivi 2002/21/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 717/2007 muudatusedMäärust (EÜ) nr 717/2007 muudetakse järgmiselt.1. Pealkirjas asendatakse sõnad „üldkasutatavad mobiiltelefonivõrgud” sõnadega „üldkasutatavad mobiilsidevõrgud”.2. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine lähenemisviis selle tagamiseks, et üldkasutatavate mobiilsidevõrkude kasutajad ei maksaks kogu ühendust hõlmavate rändlusteenuste eest ühenduses reisimisel helistamisel ja kõne vastuvõtmisel, SMSe saates ja vastu võttes ning pakettkommuteeritud andmesideteenuseid kasutades ülemäära kõrget hinda, aidates sellega kaasa siseturu sujuvale toimimisele, saavutades samas tarbijakaitse kõrge taseme, tagades mobiiltelefonioperaatorite vahelise konkurentsi ja säilitades nii stiimulid uuendusteks kui ka tarbijaeelistuse.Sellega kehtestatakse eeskirjad tasude kohta, mida mobiilsideoperaatorid võivad nõuda rahvusvaheliste rändlusteenuste (kõnede ja SMSide) pakkumise eest juhul, kui nende kasutamine algab ja lõpeb ühenduses, ning pakettkommuteeritud andmesideteenuste eest, mida rändluskliendid kasutavad teise liikmesriigi mobiilsidevõrgus rändlemisel. Määrust kohaldatakse nii võrguoperaatorite vahel võetavate tasude suhtes hulgimüügitasandil kui ka koduoperaatori võetavate tasude suhtes jaemüügitasandil.”;b) lõige 4 asendatakse järgmisega:„4. Käesolevas määruses sätestatud tasude piirmäärad on väljendatud eurodes. Kui artiklites 3, 4, 4a, 4b ja artikli 6a lõikes 4 kajastatud tasud on antud muudes vääringutes, määratletakse nimetatud artiklite kohased algsed piirmäärad neis vääringutes, kohaldades artiklite 3 ja 4 puhul 30. juunil 2007 kehtivaid viitekursse ning artiklite 4a, 4b ja artikli 6a lõike 4 puhul [1. mail] 2009 kehtivaid viitekursse, mille Euroopa Keskpank avaldab mõlemal juhul Euroopa Liidu Teatajas .Artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 sätestatud piirmäärade järgnevate alandamiste korral määratakse läbivaadatud väärtused, kohaldades viitekursse, mis on avaldatud üks kuu enne läbivaadatud väärtuste kohaldatavust.”.3. Artikli 2 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punktis b asendatakse sõnaosa „telefoni” sõnaosaga „side”;b) punktis c asendatakse sõna „mobiiltelefonivõrk” sõnaga „mobiilsidevõrk” ja sõna „mobiiltelefoniteenused” sõnaga „mobiilsideteenused”;c) punkt d asendatakse järgmisega:„d) „kogu ühendust hõlmav rändlus” – rändluskliendi poolt mobiiltelefoni või muu seadme kasutamine ühendusesiseste kõnede tegemiseks või vastuvõtmiseks, SMSide saatmiseks või vastuvõtmiseks või pakettkommuteeritud andmesideteenuste kasutamiseks, viibides muus liikmesriigis kui selles, kus asub tema koduvõrk, koduvõrgu operaatori ja külastatava võrgu operaatori vahel sõlmitud kokkulepete vahendusel;”;d) punktis e asendatakse sõna „telefonivõrk” sõnaga „sidevõrk”;e) punkt f asendatakse järgmisega:„f) „rändlusklient” – ühenduses asuva maapealse üldkasutatava mobiilsidevõrgu abil osutatavate mobiilsideteenuste osutaja klient, kelle leping või kokkulepe oma koduteenuse osutajaga võimaldab kasutada mobiiltelefoni või muud seadet kõnede tegemiseks või vastuvõtmiseks, SMSide saatmiseks või vastuvõtmiseks või pakettkommuteeritud andmesideteenuste kasutamiseks külastatavas võrgus koduvõrgu operaatori ja külastatava võrgu operaatori vahel sõlmitud kokkulepete alusel;”;f) punkt g asendatakse järgmisega:„g) „külastatav võrk” – liikmesriigis asuv maapealne üldkasutatav mobiilsidevõrk (muu kui koduvõrk), mille vahendusel saab rändlusklient teha ja vastu võtta kõnesid, saata või vastu võtta SMSe või kasutada pakettkommuteeritud andmesideteenuseid oma koduvõrgu operaatoriga sõlmitud kokkulepete alusel;”;g) lisatakse punktid h, i, j ja k:„h) „SMSi eurotariif” – artiklis 4a sätestatud suurimat tasu mitte ületav mis tahes tariif, mida koduteenuse osutaja võib nõuda reguleeritud rändlussõnumite saatmise eest kooskõlas nimetatud artikliga;i) „SMS” – tekstsõnum (lühisõnumiteenus), mis koosneb peamiselt tähtedest ja/või numbritest, mida saab saata riikide numeratsiooniplaanide kohaselt määratud mobiilinumbrite vahel;j) „reguleeritud rändlussõnum” – SMS, mille rändlusklient saadab külastatavast võrgust ühenduse üldkasutatavasse sidevõrku või mille rändlusklient võtab vastu ning mis saadeti ühenduse üldkasutatavast sidevõrgust külastatavasse võrku;k) „reguleeritud andmeside rändlusteenus” – rändlusteenus, mis võimaldab rändluskliendile sissetulevat ja väljuvat pakettkommuteeritud andmesidet mobiiltelefoni või muu mobiilseadme abil ajal, mil seade on ühendatud külastatavasse võrku. Reguleeritud andmeside rändlusteenus ei hõlma reguleeritud rändluskõnede ja rändlussõnumite edastamist ja vastuvõtmist, kuid hõlmab MMSide (multimeedium-sõnumiteenus) edastamist ja vastuvõtmist.”.4. Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Nimetatud hulgimüügi keskmine tasu kehtib mis tahes kahe operaatori vahel ja see arvutatakse kaheteistkümnekuulise ajavahemiku jooksul või mis tahes sellise lühema ajavahemiku jooksul, mis võib jääda käesolevas lõikes sätestatud hulgimüügi keskmise tasu ülempiiri kohaldamisaja või käesoleva määruse kehtivusaja lõpuni. Hulgimüügi keskmise tasu ülempiir langeb 30. augustil 2008 ja 1. juulil 2009 vastavalt 0,28 eurole ja 0,26 eurole ning langeb täiendavalt 0,23 eurole, 0,20 eurole ja 0,17 eurole vastavalt 1. juulil 2010, 1. juulil 2011 ja 1. juulil 2012.”;b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:„Kuid alates 1. juulist 2009 arvutatakse lõikes 1 osutatud hulgimüügi keskmine tasu, jagades rändluskõnede hulgimüügist saadud kogutulu asjaomase operaatori poolt asjaomase ajavahemiku jooksul ühenduse piires rändluse hulgikõnede osutamiseks hulgitasandil tegelikult kasutatud rändlusminutite koguarvuga, mis on saadud liitmisel sekundilise täpsusega.”.5. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Eurotariifi jaemüügitasu (ilma käibemaksuta), mida koduteenuse osutaja võib oma rändluskliendilt reguleeritud rändluskõne pakkumise eest nõuda, võib iga rändluskõne puhul erineda, kuid ei või ületada 0,49 eurot minuti eest tehtud kõne puhul ja 0,24 eurot minuti eest vastuvõetud kõne puhul. 30. augustil 2008 ja 1. juulil 2009 langeb väljuva kõne piirhind vastavalt 0,46 eurole ja 0,43 eurole ning sissetuleva kõne piirhind vastavalt 0,22 eurole ja 0,19 eurole. 1. juulil 2010, 1. juulil 2011 ja 1. juulil 2012 langeb väljuva kõne piirhind täiendavalt vastavalt 0,40 eurole, 0,37 eurole ja 0,34 eurole ning sissetuleva kõne piirhind vastavalt 0,16 eurole, 0,13 eurole ja 0,10 eurole.Alates 1. juulist 2009 esitavad koduteenuse osutajad oma rändlusklientidele selliste tehtud või vastuvõetud reguleeritud rändluskõnede eest, mille suhtes kohaldatakse eurotariifi, arve sekundite alusel.Erandina teisest lõigust võib koduteenuse osutaja kohaldada väljuva kõne puhul, mille suhtes kohaldatakse eurotariifi, esimese 30 sekundi ulatuses minimaalset kõne maksumust.”;b) lõige 4 asendatakse järgmisega:„4. Iga rändlusklient võib igal ajal pärast lõikes 3 sätestatud protsessi lõppemist taotleda üleminekut eurotariifile või sellest loobumist. Üleminek peab toimuma ühe tööpäeva jooksul alates vastava taotluse saamisest ja olema tasuta ning see ei tohi hõlmata tingimusi või piiranguid, mis on seotud lepingu muude osadega; üksnes sellisel juhul, kui eurotariifile soovib üle minna rändlusklient, kes on liitunud rändluse eripakmega, mis sisaldab rohkem kui ühte rändlusteenust (nt kõne, SMS ja/või andmeside), võib koduteenuse osutaja nõuda üleminevalt kliendilt loobumist kõnealuse pakme muude osade soodustustest. Koduteenuse osutaja võib üleminekut edasi lükata niikaua, kuni varasem rändlustariif on kehtinud kindlaksmääratud miinimumperioodi, mis ei ületa kolme kuud.”.6. Lisatakse artikkel 4a:„Artikkel 4aHulgimüügitasud reguleeritud rändlussõnumite eest1. Alates 1. juulist 2009 ei tohi hulgimüügi keskmine tasu, mida külastatava võrgu operaator võib rändluskliendi koduvõrgu operaatorilt nimetatud külastatavas võrgus algatatava reguleeritud rändlussõnumi eest nõuda, ületada 0,04 eurot SMSi kohta.2. Nimetatud hulgimüügi keskmine tasu kehtib mis tahes kahe operaatori vahel ja see arvutatakse kaheteistkümnekuulise ajavahemiku jooksul või mis tahes sellise lühema ajavahemiku jooksul, mis võib jääda käesoleva määruse kehtivusaja lõpuni.3. Lõikes 1 osutatud hulgimüügi keskmine tasu arvutatakse, jagades hulgimüügi kogutulu, mille külastatava võrgu operaator on koduvõrgu operaatorilt saanud asjaomase ajavahemiku jooksul ühenduse piires rändlussõnumite algatamise ja edastamise eest, kõnealuse ajavahemiku jooksul asjaomase koduvõrgu operaatori nimel algatatud ja edastatud rändlussõnumite koguarvuga.4. Külastatava võrgu operaator ei tohi koduvõrgu operaatorilt nõuda lõikes 1 osutatud tasust eraldiseisvat tasu külastatavas võrgus rändlusteenust kasutanud rändluskliendile saadetud reguleeritud rändlussõnumi lõpetamise eest.”.7. Lisatakse artikkel 4b:„Artikkel 4bJaemüügitasud reguleeritud rändlussõnumite eest1. Koduteenuse osutajad teevad kõikidele rändlusklientidele selgelt ja läbipaistvalt kättesaadavaks lõikes 2 sätestatud SMSi eurotariifi. Nimetatud SMSi eurotariif ei sisalda liitumistasu ega muid kindlaksmääratud või jooksvaid tasusid ning seda võib kombineerida kõikide jaetariifidega kooskõlas käesoleva artikli teiste sätetega.2. Alates 1. juulist 2009 võib SMSi eurotariifi jaemüügitasu (ilma käibemaksuta), mida koduteenuse osutaja võib oma rändluskliendilt viimase poolt saadetava reguleeritud rändlussõnumi eest nõuda, iga rändlussõnumi puhul erineda, kuid ei või ületada 0,11 eurot.3. Koduteenuse osutajad ei või oma rändlusklientidelt nõuda tasu reguleeritud rändlussõnumi vastuvõtmise eest.4. Alates 1. juulist 2009 kohaldavad koduteenuse osutajad SMSi eurotariifi automaatselt kõigi olemasolevate rändlusklientide suhtes; erandiks on rändluskliendid, kes on juba valinud teadlikult teatava rändlustariifi või -pakme, misläbi nad kasutavad teistsuguseid reguleeritud rändlussõnumi suhtes kohaldatavaid tariife kui neid, mis oleks neile määratud sellise valiku mittetegemise korral.5. Alates 1. juulist 2009 kohaldavad koduteenuse osutajad SMSi eurotariifi kõigi uute rändlusklientide suhtes, kes ei vali teadlikult teistsugust rändlussõnumi tariifi või rändlusteenuste tariifipaket, mis hõlmab teistsugust reguleeritud rändlussõnumite tariifi.6. Iga rändlusklient võib igal ajal taotleda üleminekut SMSi eurotariifile või sellest loobumist. Üleminek peab toimuma ühe tööpäeva jooksul alates vastava taotluse saamisest ja olema tasuta ning see ei tohi hõlmata tingimusi või piiranguid, mis on seotud lepingu muude osadega kui rändlus. Koduteenuse osutaja võib sellist üleminekut edasi lükata niikaua, kuni varasem rändlustariif on kehtinud kindlaksmääratud miinimumperioodi, mis ei ületa kolme kuud. SMSi eurotariifi võib alati kombineerida eurotariifiga.7. Koduteenuse osutajad teavitavad hiljemalt 1. juuniks 2009 oma rändluskliente individuaalselt SMSi eurotariifist, asjaolust, et seda kohaldatakse hiljemalt 1. juulist 2009 kõigi rändlusklientide suhtes, kes ei ole teadlikult valinud reguleeritud SMSide suhtes kohaldatavat eritariifi või -paket, ning sellele ülemineku ja sellest loobumise õigusest vastavalt lõikele 6.”.8. Lisatakse artikkel 4c:„Artikkel 4cReguleeritud rändlussõnumite tehnilised omadusedKoduteenuse osutaja ja külastatava võrgu operaator ei või muuta reguleeritud rändlussõnumite tehnilisi omadusi selliselt, et need erineksid siseturul edastatavate SMSide tehnilistest omadustest.”.9. Artikkel 5 jäetakse välja.10. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Artikkel 6Reguleeritud rändluskõnede ja rändlussõnumite jaetasude läbipaistvus1. Selleks et juhtida rändluskliendi tähelepanu asjaolule, et talle kehtivad kõne tegemisel või vastuvõtmisel või SMSi saatmisel rändlustasud, annab iga koduteenuse osutaja kliendile teise liikmesriiki, mis ei ole tema koduvõrgu liikmesriik, sisenemisel sõnumiteenuse abil automaatselt, ilma ülearuse viivituseta ja tasuta personaliseeritud baashinnateavet rändlustasude kohta (koos käibemaksuga), mida kohaldatakse selle kliendi suhtes kõnede tegemisel ja vastuvõtmisel ning SMSide saatmisel külastatavas liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui klient on teavitanud koduteenuse osutajat, et ei soovi nimetatud teenust.Nimetatud personaliseeritud baashinnateave sisaldab maksimaalseid hindu, mida kliendi suhtes võidakse kohaldada tema suhtes kehtiva tariifiskeemi alusel:a) kõnede tegemisel külastatava riigi piires ja koduvõrgu liikmesriiki ning kõnede vastuvõtmisel ningb) külastatavas liikmesriigis reguleeritud rändlussõnumeid saates.See sisaldab ka lõikes 2 osutatud tasuta numbrit üksikasjalikuma teabe saamiseks.Kliendil, kes on teatanud, et ta ei soovi automaatset sõnumiteenust, on õigus nõuda koduteenuse osutajalt igal ajal ja tasuta nimetatud teenuse uuesti pakkumist.Koduteenuse osutajad pakuvad pimedatele või nägemispuudega klientidele personaliseeritud baashinnateavet nende soovi korral automaatselt ja tasuta häälkõne abil.2. Lisaks lõikele 1 on kliendil õigus taotleda ja saada mobiilitelefonikõne või SMSi kaudu tasuta üksikasjalikumat personaliseeritud hinnateavet häälkõnede, SMSi, MMSi ja muude andmesideteenuste suhtes kohaldatavate rändlustasude kohta ning ka teavet käesoleva määruse alusel kohaldatavate läbipaistvuse meetmete kohta. Selline taotlus esitatakse koduteenuse osutaja poolt selleks otstarbeks määratud tasuta numbrile.3. Koduteenuse osutajad annavad liitumisel kõikidele kasutajatele täielikku teavet kohaldatavate rändlustasude, eelkõige eurotariifi ja SMSi eurotariifi kohta. Nad annavad oma rändlusklientidele kohaldatavate rändlustasude kohta teavet põhjendamatu viivituseta iga kord, kui tasud muutuvad.Koduteenuse osutajad tagavad, et kõik nende rändluskliendid on teadlikud eurotariifi ja SMSi eurotariifi kättesaadavusest. Eelkõige teavitavad nad kõiki oma rändluskliente selgelt ja erapooletult hiljemalt 30. juuliks 2007 eurotariifiga seotud tingimustest ning hiljemalt 1. juuniks 2009 SMSi eurotariifiga seotud tingimustest.Seejärel saadavad nad kõikidele muu tariifi valinud klientidele mõistlike ajavahemike järel meeldetuletuse.”.11. Lisatakse artikkel 6a:„Artikkel 6aReguleeritud andmeside rändlusteenuste läbipaistvus ja kaitsemehhanismid1. Koduteenuse osutajad tagavad, et nende rändluskliendid saavad reguleeritud andmeside rändlusteenuste kasutamise tasu kohta piisavat teavet viisil, mis aitab klientidel mõista sellise kasutuse finantstagajärgi ning võimaldab neil jälgida ja kontrollida reguleeritud andmeside rändlusteenustega seotud kulusid kooskõlas lõigetega 2 ja 3.2. Hiljemalt 1. juulist 2009 teavitab koduteenuse osutaja rändlusklienti automaatsõnumiga rändlemisest ja esitab talle personaliseeritud hinnateabe asjaomases liikmesriigis tema suhtes reguleeritud andmeside rändlusteenuste pakkumise puhul kehtiva tasu kohta, välja arvatud juhul, kui klient on teavitanud koduteenuse osutajat, et ei soovi nimetatud teenust.Selline personaliseeritud hinnateave saadetakse rändluskliendi mobiiltelefoni või muusse seadmesse siis, kui rändlusklient algatab reguleeritud andmeside rändlusteenuse muus liikmesriigis kui selles, kus asub tema koduvõrk, esimest korda pärast kõnealusesse liikmesriiki sisenemist. Teave esitatakse ilma ülearuse viivituseta ja tasuta ning sobiva vahendi abil, mis võimaldab seda lihtsalt vastu võtta ja mõista.Kliendil, kes on koduteenuse osutajale teatanud, et ta ei soovi automaatset hinnateavet, on õigus nõuda koduteenuse osutajalt igal ajal ja tasuta nimetatud teenuse uuesti pakkumist.3. Hiljemalt 1. juuliks 2010 peavad koduteenuse osutajad kehtestama kulude piiramise vahendi, millega pakutakse kõigile rändlusklientidele alati ja tasuta võimalust määratleda reguleeritud andmeside rändlusteenustega seonduvate kulude suhtes eelnevalt rahaline ülempiir arve vääringus.Ülempiiri saavutamisel lõpetab koduteenuse osutaja kohe reguleeritud andmeside rändlusteenuse osutamise rändluskliendile seni, kuni rändlusklient ei taotle kõnealuse teenuse jätkuvat osutamist.Koduteenuse osutaja tagab ka, et rändluskliendi mobiiltelefoni või muusse seadmesse saadetakse kohane hoiatussõnum enne seda, kui kulud jõuavad kliendi ja koduteenuse osutaja vahel eelnevalt kokkulepitud vahepealse(te) piiri(de)ni. Hoiatussõnumis teavitatakse rändlusklienti sellest, et kulude ülempiir on peaaegu saavutatud ning osutatakse menetlusele, mida klient peab järgima, kui ta soovib taotleda kõnealuste teenuste jätkuvat osutamist.4. Alates 1. juulist 2009 kohaldatakse järgmist:a) hulgimüügi keskmine tasu, mida külastatava võrgu operaator võib rändluskliendi koduvõrgu operaatorilt kõnealuse külastatava võrgu vahendusel reguleeritud andmeside rändlusteenuste pakkumise eest nõuda, ei tohi ühe megabaidi edastatud andmete eest ületada turvalimiiti 1,00 eurot;b) nimetatud hulgimüügi keskmine tasu kehtib mis tahes kahe operaatori vahel ja see arvutatakse kaheteistkümnekuulise ajavahemiku jooksul või mis tahes sellise lühema ajavahemiku jooksul, mis võib jääda käesoleva määruse kehtivusaja lõpuni;c) punktis a osutatud hulgimüügi keskmine tasu arvutatakse, jagades hulgimüügi kogutulu, mille külastatava võrgu operaator on koduvõrgu operaatorilt saanud asjaomase ajavahemiku jooksul reguleeritud andmeside rändlusteenuste osutamise eest, kõnealuse ajavahemiku jooksul kõnealuste teenuste osutamisel edastatud andmete kogumahuga megabaitides.”.12. Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:a) lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Riikide reguleerivad asutused teevad käesoleva määruse, eelkõige selle artiklite 3, 4, 4a, 4b ja 6a kohaldamist käsitleva ajakohastatud teabe üldsusele kättesaadavaks kujul, mis tagab kõigile huvitatud isikutele hõlpsa juurdepääsu kõnealusele teabele.”.b) lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Riikide reguleerivad asutused võivad omal algatusel sekkuda, et tagada käesoleva määruse täitmine. Eelkõige kasutavad nad vajaduse korral juurdepääsudirektiivi artikli 5 kohaseid volitusi küllaldase juurdepääsu ja omavahelise sidumise tagamiseks, et garanteerida läbivühenduvus ja rändlusteenuste koostalitlusvõime, näiteks juhul, kui klientidel ei ole võimalik vahetada rändlussõnumeid teise liikmesriigi maapealse mobiilsidevõrgu klientidega seetõttu, et puudub selliste sõnumite edastamist võimaldav leping.”.13. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:„Artikkel 9SanktsioonidLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning tagavad selle rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt 30. märtsiks 2008 või määrusega [XXXX/YYYY] kehtestatavate lisanõuete korral hiljemalt üheksa kuud pärast kõnealuse määruse jõustumise kuupäeva ja annavad viivitamata teada edaspidistest muudatustest.”.14. Artikkel 11 asendatakse järgmisega:„Artikkel 11Läbivaatamine1. Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse toimimise ja annab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru mitte hiljem kui 31. detsembril 2011. Komisjon hindab eelkõige, kas käesoleva määruse eesmärgid on saavutatud. Aruandes käsitleb komisjon rändlusklientidele pakutavate kõne- ja andmesideteenuste, sealhulgas SMSi ja MMSi hulgi- ja jaehindade muutumist ning esitab vajaduse korral soovitusi nende teenuste täiendava reguleerimise vajaduse kohta. Komisjon võib sellel eesmärgil kasutada vastavalt artikli 7 lõikele 3 esitatud teavet.2. Oma aruandes annab komisjon hinnangu, kas turul ja osutatava teenuse kvaliteedis toimunud muutuste põhjal ning pidades silmas nii konkurentsi kui ka tarbijakaitset, on vaja pikendada käesoleva määruse kehtivusaega kauemaks, kui on sätestatud artiklis 13, või seda täiendavalt muuta, võttes arvesse kõne- ja andmesideteenuste tasude muutusi riigi tasandil ning selle määruse mõju ühenduse erinevates piirkondades ning ka väiksemate, sõltumatute või hiljuti asutatud operaatorite konkurentsiolukorrale. Hinnangu tulemusi arvesse võttes võib komisjon esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohase ettepaneku.”.15. Artiklist 12 jäetakse välja sõnad „hiljemalt 30. augusti 2007”.16. Artiklis 13 asendatakse aastaarv „2010” aastaarvuga „2013”.Artikkel 2Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) muutmineDirektiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 1 lõikes 5 asendatakse sõnad „üldkasutatavad mobiiltelefonivõrgud” sõnadega „üldkasutatavad mobiilsidevõrgud”.Artikkel 3JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT L 171, 29.6.2007, lk 32.[5] […][6] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.[7] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0403

Ettepanek Nõukogu otsus, millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)  /* KOM/2007/0403 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.7.2007KOM(2007) 403 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb NK603xMON810 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Monsanto Europe S.A. taotluse Ühendkuningriigi pädevatele asutustele 1. juunil 2004. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka NK603xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate teiste toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud NK603XMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.[1] Oma arvamuse esitamisel tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru kõnealuse määruse artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.Seda arvesse võttes esitati 8. juunil 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse NK603XMON810 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete viimine ühenduse turule. Komitee oma arvamust ei esitanud: 15 liikmesriiki (214 häält) hääletas eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (86 häält) selle vastu ja 3 liikmesriiki (45 häält) loobus hääletamisest.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.EttepanekNÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[2] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,ning arvestades järgmist:(1) Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 1. juunil 2004 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus“).(2) Taotlus hõlmab ka NK603xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate teiste toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta)[3] III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et lisas kirjeldatud NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.[4] Oma arvamuse esitamisel tegi toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse toetuseks oli aktsepteeritav kasutada ühekordsete juhtude andmeid ning kaalus kõiki liikmesriikide tõstatatud spetsiifilisi küsimusi ja probleeme, pidades aru määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 kohaste riiklike pädevate asutustega.(4) 2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel oli arvesse võetud. Toiduohutusamet avaldas ka täiendavat teavet oma geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni kaalutud erinevate aspektide kohta ning esitas ka põhjuse, miks mõnda konkreetset täiendavat uuringut, nagu näiteks rottide 90-päevast toksikoloogilist uuringut ei peetud vajalikuks.(5) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes taotleja esitatud üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.(6) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.(7) Igale GMOle tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[5].(8) Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole NK603xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt), millele luba taotletakse, märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(9) Samuti ei õigustata toiduohutusameti antud arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ja kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(10) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003, (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[6] artikli 4 lõikes 6 sätestatakse GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(12) Käesolevast otsusest tuleks bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(13) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) NK603xMON810, mis on saadud MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6.Artikkel 2 LubaVastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toidud ja toidu koostisained;b) MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanik tagab käesoleva otsuse lisa punkti h kohase keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaadidKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460 – Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia).Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Monsanto Europe S.A.aadress: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerpen – BelgiaMonsanto Company nimel (800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 - USA)b) Toodete nimetus ja kirjeldus:(1) MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toidud ja toidu koostisained;(2) MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;(3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate organismide ristamisel ja väljendub CP4 EPSPS-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes ja Cry1Ab-valgus, mis tagab kaitse teatavate liblikaliste taimekahjurite (Ostrinia nubilalis; Sesamia spp) vastu.c) Märgistus:(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830 /2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.(2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ6Ø3-6 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks, mis on valideeritud MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etalonaine: ERM®-BF413, (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudis (IRMM) aadressil: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Kordumatu tunnus:MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjud seirekava[Link: kava on avaldatud Internetis]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: Aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega.[1] http://www.efsa.europa.eu/en/science/gmo/gm_ff_applications/more_info/486.html[2] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).[3] ELT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).[4] http://www.efsa.europa.eu/en/science/gmo/gm_ff_applications/more_info/486.html[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[6] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0388

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2007/0388 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.7.2007KOM(2007) 388 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96[1] (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Pakistanist pärit puuvillase voodipesu importi käsitleva menetluse suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2004,[2] millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Taotlejaid ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, ent sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Määrusega (EÜ) nr 397/2004 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärit puuvillase voodipesu ühendusse impordi suhtes. Arvestades eksportivate tootjate suurt arvu moodustati edasise läbivaatamisega seotud uurimiseks tootjate valim. Läbivaatamise tulemusel võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 695/2006, millega kehtestati uued individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 0 % kuni 8,5 %. Teistele koostööd tegevatele äriühingutele, keda valimisse ei kaasatud, määrati 5,8 % suurune kaalutud keskmine tollimaksumäär. Määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Pakistani eksportivaid tootjaid, kes vastavad kolmele samas artiklis sätestatud kriteeriumile, kohelda samamoodi nagu koostööd teinud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”). 18 Pakistani äriühingut taotlesid uue eksportiva tootja režiimi kasutamist ning oma nimede lisamist nende äriühingute loetelusse, kelle suhtes kohaldatakse 5,8 % suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/1996 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“)[3]. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 695/2006, ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |332 | Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/1996 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[4]võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 397/2004[5] (millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) artikli 1 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. EELNENUD MENETLUS(1) Määrusega (EÜ) nr 397/2004 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärineva ja CN-koodide ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302 31 00 90) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302 32 90 19) alla kuuluva puuvillase voodipesu ühendusse impordi suhtes. Kõigi vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate äriühingute suhtes kehtestati 13,1 % suurune üleriiklik dumpinguvastane tollimaks.(2) 2006. aasta mais, algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase ex officio osalise vahepealse läbivaatamise tulemusel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 695/2006 määrust (EÜ) nr 397/2004 ja kehtestas uued tollimaksumäärad vahemikus 0 % kuni 8,5 %. Arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt arvu moodustati valim.(3) Valimisse võetud äriühingutele eraldati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul, samal ajal kui valimist välja jäetud koostööd tegevatele äriühingutele määrati 5,8 % suurune kaalutud keskmine tollimaksumäär. Äriühingutele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise ajal koostööd, kehtestati 8,5 % suurune tollimaksumäär.(4) Määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Pakistani eksportivaid tootjaid, kes vastavad kolmele samas artiklis sätestatud kriteeriumile, kohelda samamoodi nagu esialgse uurimise ajal koostööd teinud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”).B. UUTE EKSPORTIVATE TOOTJATE TAOTLUSED(5) 18 Pakistani äriühingut taotlesid uue eksportiva tootja režiimi kasutamist.(6) Selleks et määrata kindlaks, kas taotleja vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, kontrollitakse iga taotleja puhul, kas:-  ta ei ole ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 eksportinud ühendusse põhjenduses 1 kirjeldatud tooteid;-  ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning-  ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse.(7) Kõigile taotlejatele saadeti küsimustik ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele eespool nimetatud kriteeriumile.(8) Neile kolmele kriteeriumile vastavate eksportivate tootjate suhtes võib vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 kohaldada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute tollimaksumäära 5,8 %.C. TULEMUSEDMITTETÄIELIKKE VASTUSEID ESITANUD ÄRIÜHINGUD(9) Kaheksa Pakistani äriühingut, kes taotlesid uue eksportiva tootja režiimi kasutamist, ei vastanud algsele küsimustikule. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need äriühingud vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele, ning nende taotlus tuli tagasi lükata. Neile äriühingutele teatati, et nende taotlusi ei saa rohkem käsitleda, ja neile anti võimalus märkuste tegemiseks. Ühtegi märkust ei esitatud.(10) Kolm Pakistani äriühingut, kes ei olnud küsimustikule täielikult vastanud, ei vastanud ka edasistele täpsustavatele küsimustele. Seega ei olnud võimalik nende äriühingute vastuseid analüüsida ja kindlaks teha, kas nad vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu lükati nende taotlused tagasi. Neile äriühingutele teatati, et nende taotlusi ei saa rohkem käsitleda, ja neile anti võimalus märkuste tegemiseks. Ühtegi märkust ei esitatud.TÄIELIKU VASTUSE ESITANUD ÄRIÜHINGUD(11) Nelja Pakistani eksportiva tootja esitatud teabe analüüs näitas, et nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 esitatud kriteeriumile. Seega võib nende nelja tootja suhtes kohaldada valimisse kaasamata koostööd teinud äriühingute tollimaksumäära (5,8 %) vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 ning lisada nad nimetatud määruse lisas esitatud eksportivate tootjate loetelusse.(12) Üks Pakistani äriühing ei suutnud tõendada, et ta on pärast uurimisperioodi lõppu vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud või et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. See äriühing eksportis küll väidetavalt vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi lõppu, kuid ei deklareerinud seda kui põhjenduses 1 loetletud CN-koodide alla kuuluva toote eksporti. Kõnealusel äriühingul paluti esitada täiendavaid tõendeid, et nimetatud saadetise puhul oli tõesti tegemist vaatlusaluse tootega. Täiendavaid tõendeid ei esitatud. Äriühingule teatati, et kui ta ei esita täiendavaid tõendeid, ei saa tema taotlust rohkem käsitleda, ja talle anti võimalus märkuste tegemiseks. Ühtegi märkust ei esitatud. Seega ei olnud võimalik täpselt kindlaks teha, ka kõnealune äriühing oli eksportinud vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi lõppu, nagu on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 esitatud kolmandas kriteeriumis, ning seega tuli tema taotlus uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks tagasi lükata.(13) Üks Pakistani äriühing ei suutnud esitada tõendeid, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet esialgsel uurimisperioodil. Äriühing ei esitanud üksikasjalikke tõendeid oma müügitegevuse kohta uurimisperioodi kestel ja enne seda, kuigi seda uurimise eesmärgil korduvalt nõuti. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõnealune äriühing oli tõesti uus eksportiv tootja, kes vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud esimesele kriteeriumile, ning tema taotlus uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks tuli seega tagasi lükata. Äriühingule teatati, et tema taotlust ei saa rohkem käsitleda, ja talle anti võimalus märkuste tegemiseks. Ühtegi märkust ei esitatud.(14) Üks Pakistani äriühing ei suutnud tõendada, et ta on vaatlusaluse toote tootja. Kõnealune taotleja ei vastanud seega eksportiva tootja põhikriteeriumidele ja tema taotlust seega rohkem ei käsitletud. Äriühingut teavitati tagasilükkamisest ning ta ei esitanud ühtegi märkust.(15) Kõiki taotlejaid ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise lõplikest tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. Pärast tulemuste teatavaks tegemist teatas mitu taotlejat, et nad ei olnud vastanud komisjoni saadetud kirjadele ja teabenõuetele, sest nad ei olnud kõnealuseid kirju kätte saanud või neil oli olnud sisemisi korralduslikke probleeme sellise kirjavahetuse haldamisega. Kirjavahetust kontrolliti veel kord ja jõuti järeldusele, et need väited olid põhjendamatud. Lisaks sellele ei saa äriühingu koostööst hoidumist põhjendada äriühingusiseste korralduslike probleemidega. Üks äriühing nõudis, et tema taotlus uuesti läbi vaadataks. Nimetatud äriühing ei esitanud mingeid põhjendusi ega lisateavet, mis oleks võinud tulemusi muuta. Ükski kõnealune äriühing ei tõestanud, et ta vastab asjaomastele kriteeriumidele. Seetõttu lükati need väited tagasi.D. KOKKUVÕTE(16) Põhjenduses 11 nimetatud tulemusi arvestades vastavad neli Pakistani eksportivat tootjat määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks. Need äriühingud tuleb seega lisada määruse (EÜ) nr 397/2004 lisas esitatud koostööd tegevate tootjate loetelusse ja nende suhtes tuleb kohaldada 5,8 % suurust tollimaksumäära. Ülejäänud 14 eksportiva tootja esitatud taotlused tuleb eespool esitatud põhjustel tagasi lükata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 397/2004 lisas esitatud koostööd tegevate tootjate loetelu tuleb asendada järgmisega:'Nimi | Aadress |A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, Business Center, New Civil Lines, Faisalabad |A.S.T. (PVT) Limited | Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, Phase V Extension, D.H. Authority, Karachi |Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd | P-214 Muslim Town #1, Sarghoda Road, Faisalabad |Adil Waheed Garments | 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, Faisalabad |Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd | LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, Karachi |Al Musawar Textile (PVT) Ltd | Atlas Street, Maqbool Road, Faisalabad |M/S Al-Ghani International | 202 Bhaiwala, Ghona Road, Faisalabad |Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd | 3rd floor, K.D.L.B. Building, 58-West Wharf Road, Karachi |Al-Latif | W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, Karachi-75950 |Al-Noor Processing & Textile Mills | Sargodha Road, Near Bava Chak, Faisalabad |Al-Raheem Textile | F/40, Block-6, P.E.C.H.S., Karachi |Ameer Enterprises | 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, Karkhana Bazar, Yanr Market, Faisalabad |Amsons Textile Mills (PVT) Ltd | D-14/B, S.I.T.E., Karachi |Amtex (Private) Limited | 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, Faisalabad |Anjum Textile Mills (PVT) Ltd | Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road, Faisalabad |Apex Corporation | 1-19, Arkay Square, PO Box 13373, Karachi |M/S Arif Textiles Private Limited | Karim Bibi Street, Bawa Chak, Sargodah Road Faisalabad |Arshad Corporation | 1088/2, Jail Road Faisalabad 38000 |Arzoo Textile Mills Ltd | 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, Faisalabad |Asia Textile Mills | D-156, S.I.T.E. Avenue, Karachi |Aziz Sons | D21/Karach, S.I.T.E., Karachi-75700 |B.I.L. Exporters | 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, Karachi |Baak Industries | P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, Faisalabad |Be Be Jan Pakistan Limited | Square No 7, Chak No 204/R.B., Faisalabad |Bela Textiles Ltd | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Bismillah Fabrics (PVT) Ltd | 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, Faisalabad |Bismillah Textiles (PVT) Ltd | 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Classic Enterprises | B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, Karachi |M/S Club Textile | Sargodha Road, Ali Block Faisalabad |Cotton Arts (PVT) Ltd | 613/1, Dagrawaan Road, Faisalabad |D.L. Nash (Private) Ltd | 11, Timber Pond, Keamari Road, Karachi-75620 |Dawood Exports PVT Ltd | PO Box 532, Sarghoda Road, Faisalabad |Decent Textiles | P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, Faisalabad |En Em Fabrics (Pvt) Ltd | 10th Km, Sarghoda Road, Faisalabad |En Em Industries Ltd | 10th Km, Sargodha Road, Faisalabad |Enn Eff Exports | 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, Faisalabad |Faisal Industries | Office 205, Madina City Mall, Abdullah Haroon Road, Saddar, Karachi |Fashion Knit Industries | 5-Business Centre, Ground Floor, Mumtaz Hassan Road, Karachi |Fateh Textile Mills Limited | PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., Hyderabad |Gerpak Textile (PVT) Ltd | 317 Clifton Centre, Schon Circle, Kehkashan Clifton, Karachi |Gohar Textile mills | 208 Chak Road, Zia Town, Faisalabad |H.A. Industries (PVT) Ltd | 10 KM, Jaranwala Road, Faisalabad |Haroon Fabrics (Private) Limited | P-121, Rafique Colony, Jail Road, Faisalabad |Hay's (PVT) Limited | A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., Karachi-75700 |M/S Home Furnishings Limited | Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., Karachi Export Processing Zone, Karachi |Homecare Textiles | D-115, S.I.T.E., Karachi |Husein Industries Ltd | HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, Landhi, Karachi |Ideal International | A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, Karachi-75700 |J.K. Sons Private Limited | 3-1/A, Peoples Colony Jaranwala Road Faisalabad |Jaquard Weavers | 811 Mahmoodabad Colony, Multan |Kam International | F-152, S.I.T.E., Karachi |Kamal Spinning Mills | 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Kausar Processing Industries (PVT) Ltd | P-61 Gole Chiniot Bazar, Faisalabad |Kausar Textile Industries (PVT) Ltd | Maqbool Road, Faisalabad |Khizra Textiles International | P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, Gol Chiniot Bazar, Faisalabad-38000 |Kohinoor Textile Mills Limited | Peshawar Road, Rawalpindi |Latif International (PVT) Ltd | Street No 1, Abdullahpur, Faisalabad |Liberty Mills Limited | A/51-A, S.I.T.E., Karachi |M/s M.K. SONS Pvt Limited | 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, Faisalabad |MSC Textiles (PVT) Ltd | P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Mughanum (PVT) Ltd | P-162, Circular Road, Faisalabad |Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd | D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., Karachi |Naseem Fabrics | Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, Bilal Road, Civil Lines, Faisalabad |Nawaz Associates | 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, Lahore |Nazir Industries | Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, M.A. Jinnah Road, Karachi-74000 |Niagara Mills (PVT) Ltd | Kashmir Road, Nishatabad, Faisalabad |Nina Industries Limited | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Nishitex Enterprises | P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Parsons Industries (PVT) Ltd | E-53 S.I.T.E., Karachi |Popular Fabrics (PVT) Limited | Plot 115, Landhi Industrial Area, Karachi |Rainbow Industries | 810/A, Khanewal Road, Multan |Rehman International | P-2, Al Rehman House, Ghulam Rasool Nagar Main Road, Sarfraz Colony, Faisalabad |Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd | Sadaqat Street, Sarghoda Road, Faisalabad |Sadiq Siddique Co. | 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, Karachi |Sakina Exports International | #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, Karachi-74000 |Samira Fabrics (PVT) Ltd | 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, Karach |Sapphire Textile Mills Limited | 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., Chundrigar Road, Karachi |Shahzad Siddique (PVT) Ltd | 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, Faisalabad |Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd | Yousaf Chowk, Sarghoda Road, Faisalabad |Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd | PO Box 265, Satiana Road, Faisalabad |Shercotex | 39/c, Peoples Colony, Faisalabad |Sitara Textile Industries Limited | 6- K.M., Sargodha Road, Faisalabad |South Asian Textile Inds. | Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, Multan |Sweety Textiles Pvt Ltd | P-237, 2nd floor, Hassan Arcade Montgomery Bazar, Faisalabad |Tex-Arts | P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |The Crescent Textile Mills Ltd | Sargodha Road, Faisalabad |Towellers Limited | WSA 30-31, Block 1, Federal B, Karachi |Union Exports (PVT) Limited | D-204/A, S.I.T.E., Karachi-75700 |United Finishing Mills Ltd | 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, Faisalabad |United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd | PO Box 194, Maqbool Road, Faisalabad |Wintex Exports PVT Ltd | P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, Faisalabad |Zafar Fabrics (PVT) Limited | Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, Faisalabad |Zamzam Weaving and Processing Mills | Bazar 1, Razabad, Faisalabad |ZIS Textiles Private Limited | 3Km Sheikhupaura Road Khurrianwala Faisalabad |'Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 66, 4.3.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 695/2006 (ELT L 121, 6.5.2006, lk 14).[3] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[4] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[5] ELT L 66, 4.3.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 695/2006 (ELT L 121, 6.5.2006, lk 14).